280 
böjda , och elmru de å midten äro bredare , äro de dock icke af 
någon betydlig bredd. Craniets bredd öfver kindbågarne innebål- 
les ungefär 1 Y3 gånger i dess längd. Hjernskålen är kuUrig och 
framåt afsmalnande. Pannbenets eller pannbenens längd mellan 
näsbenen och dess bakre sutur (sutura coronalis) är större än 
craniets halfva bredd öfver kindbågarne. Hålet uti fjällbenet mel- 
lan dettas okbensutskott och crista lambdoidea är särdeles stort 
och aflångt. Ofvan foramen magnmn är en låg vertical crista 
occipitalis. Paramastoidprocessserna äro tydliga, men korta, 
och från hvardera af dem utgår en vertical crista. Mellan 
denna och crista lambdoidea är den temligen stora pars ma- 
stoidea inskjuten. Btdlce ossece äro stora, och de i förening 
med partes pctrosa é mastoidea äro temligen löst fästade. Fos- 
sce pterygoidece äro mer eller mindre djupa , med hål i deras 
öfre hvalf. Hamiäi pterygoidei äro länga och stöta intill buUm 
ossece. Strax framom foramen ovale är ett annat foramen ^ 
som är mindre än det förra. Fjällbenen hafva i midten af sin 
öfre kant en mer eller mindre djup bugt, i hvilken hvartdera 
hjessbenet intränger. Samma ben hafva framtill vid bakre grän- 
sen för ögonhålorna en mer eller mindre utstående och skarp 
kant. Pannan är å sidorna baktill mer eller mindre starkt in- 
knipen , och pannbenens sidokanter äro afrundade. Stundom fö- 
refinues hos äldre individer en kort köl långs midten af pannan 
mellan inknipningarne. Foramina infraorbitalia äro nedtill 
smala. Foramina incisiva slutas framom de främsta kindtän- 
derna. Gombenen hafva sin bakre fria kant framom den bakre 
spetsen af den bakersta kindtanden. Gomhvalfvet är obetydligt 
bredare baktill. Underkäkens angularut skott är tillspetsadt och 
uppåt böjdt, samt å inre sidan konkavt, och kronutskottet är 
mer eller mindre högt. 
Balen: Både dennes och extremiteternas skelettbyggnad 
liknar i det närmaste den af slägtet Mus. Neuraltaggarne eller 
de öfre taggutskotten äro dock i allmänhet lägre. A de 5 bakre 
hals- och de 2 främsta bröstkotorna äro de föga eller icke märk- 
bara, och den 2:dra bröstkotan är således icke utmärkt genom 
någon lång neuraltagg. 5: te — 9: de bröstkotorna hafva dem 
längst. Å de sista bröst- och alla ländkotorna äro de helt 
låga, samt ungefär af samma höjd. Bröstkotorna äro 13, länd- 
kotorna 6 och korsbenskotorna 4. Diapophyserna eller sidout- 
