353 
inknipning. Bakom den nämnda knölen och vid främre delen 
af tinninggropen utsända de snedt bakåt och nedåt ett smalt 
utskott, som med nedre spetsen stöter intill kilbenets stora 
vinge, samt åtskiljer fjällbenet från pannbenet. Detta utskott 
bidrager äfven till att bilda främre delen af den skarpa och 
hos äldre individer något hvälfda köl, som går från postorbi- 
talknölen till basen af fjällbenets okbensutskott. Den mellan 
hjessbenen och fjällbenen varande suturen (suiura squamosa) 
är endast obetydligt vågformigt böjd, och saknar baktill den 
starka böjning nedåt, som förefinnes hos mössdjuren. Yid nämnde 
sutur synas ett par foramina parietalia. Kilbenet är genom 
en permanent sutur skildt från nackbenet, och det bakre kil- 
benet är äfvenledes genom en permanent sutur skildt från det 
främre. Det bakre kilbenets kropp är undertill plan. Den yttre 
lamellen af processus pterygoideus begränsar blott ofullständigt 
fossa pterygoidea utåt , och den inre lamellen utsänder bakåt 
en lång hamulus pterygoideus ^ som lägger sig intill bulla ossea. 
Vid den stora vingens bas är en stor canalis alisplienoideus. 
Den lilla vingen å det främre kilbenet är nästan lika stor som 
den stora vingen å det bakre, och den stöter med en liten del 
upptill intill det nedstigande utskottet af hjessbenet. Pannbenen , 
betraktade ofvanifrån, hafva hos äldre individer nästan formen 
af en pilspets, hvars spets är riktad bakåt, inskjutande mellan 
hjessbenen. Hos yngre äro de baktill trubbiga, eller nästan 
tvära. Sutura frontalis försvinner endast hos mycket gamla 
individer. Från hvardera postorbitalknölen eller den rudimen- 
tära postorbitalprocessen går hos äldre individer bakåt långs 
suturen mellan pannbenen och hjessbenen , samt långs densamma 
mellan dessa sednare en rygg (crista frontaVts externa), hvilka 
båda ryggar vid bakre delen af sutura sagittalis stöta intill 
hvarandra och upphöra. Från bakre spetsen af pannbenen går 
till de båda ryggarnes förening långs sutura sagittalis en min- 
dre median rygg (crista sagittalis), som fortsättes öfver inter- 
parietalbenet ända till nackekammen, och der är högst. Den 
ingående bugt, som pannbenens sidokanter förete framom post- 
orbitalknölen, är temligen djup, men pannans bredd mellan dessa 
bugter är dock betydligt större än afständet mellan postorbital- 
knölen och tårbenet. Långt ned i orhita mellan pannbenets 
orbitaldel och kilbenets lilla vinge är ett foramen orhitale in- 
terius. Hos äldre individer bilda pannbenen vid hvartdera tår- 
benet en mer eller mindre stark knöl, och hos dessa äro pann^ 
