381 
Uti Tidskrift för Jägare och Naturforskare uppgifves tiden för 
drägtigheten till 4 månader, och Moegan uppgifver densamma 
till 3 till 4 D:o, och K. Brown till 6 D:o. Antalet af ungarne 
vii partus uppgifves af Gisler till 3, sällan 4. Morgan upp- 
gii\^er 2 till 5, men sällan 6 till 10. Han nämner, att man 
uti uterus funnit 8 pä en gång. K. Brown uppgifver 4 till 10 
unga- Det synes , som om den amerikanska bäfvern vore mera 
frukfeam än vår. E. Brown uppgifver, att hanen, då tiden för 
honar^ nedkomst inträffar, tager ungarne från föregående året 
med ag, och lemnar med dem hj^ddan, samt vandrar långt bort, 
uppåt någon ström , och återvänder icke till hyddan förrän ned- 
komsten är förbi. Tiden för partus uppgifves af Gisler vara i 
Mars, af Morgan och E. Brown i Maj, och af A. H. Green i 
slutet if Juni. Ungarne dia, enligt S. Nilsson omkring 4, och 
enligt Morgan några få veckor. Den sednare hade sett en fån- 
gad urge, som vid en ålder af 3 veckor började äta qvistar. 
De små ungarne hafva ett läte, som fullkomligt liknar smärre 
barns. De stanna qvar hos föräldrarne , såsom redan är anfördt , 
öfver 2:ie vintrar, och äro, enligt Morgan 27-2 år gamla dä de 
lemna fsdernehemmet , för att söka en make, och bilda ett eget 
hem. Om de icke finna någon make, skall det, enligt india- 
nernas ippgifter till samme författare, hända, att föräldrarne 
åter taga emot dem , och således låta dem stanna qvar hos sig 
äfven öf\er den 3:dje vintern. De skola då i sitt gamla hem 
få förrätta hårdare arbeten. Något sådant förhållande torde 
vara orsaten till Gislers uppgift, att de icke para sig, och så- 
ledes ick^ lemna sitt fädernehem förr än de äro 3 år gamla, 
äfvensom E. Browns uppgift, att man stundom finner 3 gene- 
rationer ungar hos föräldrarne. 
Der Väfrarne äro talrika kunna de naturligtvis göra skada 
å skog af löfträd. Men de anfalla hos oss vanligtvis sådana 
träd, som i de trakter, der de finnas, icke hafva något synner- 
ligt värde, t. ex. aspar. På sidländta trakter kunna de göra 
mera skada å skogen genom sina uppdämningar af strömdragen. 
Det torde dock vara öfver 100 år sedan bäfvern hos oss byggde 
dylika dammar. I N. Amerika fångas bäfrarne vanligen med 
ett slags stålsaxar, liknande i det närmaste dem, som hos oss 
användas till att fånga uttrar, och som nedläggas i vattnet på 
1) A. H. Green tror, att de födas blinda, men är ej säker derpå. 
