470 
mastoidei äro helt små och tryckta intill de stora hiiUcP. ossece. 
Från inre sidan af dessa utskott går till basioccipitalbenet en 
^la^ ? som baktill begränsar foramen Jacerum posticum , och 
under och framom h vilken foramen conäyloideum anterius är 
beläget. Suturen mellan nackbenets basilardel och bakre kil- 
benet försvinner temligen tidigt. — Länge förefinnes ett distinkt , 
triangulärt och framtill tillspetsadt interparietalben , som seder- 
mera sammansmälter med hjessbenen. — Tinningbenen hafva 
hull(E ossece , såsom nämndt är, stora och uppsvällda , samt af en 
nästan oval form. Den yttre öronöppningen är stor, och icke 
tubformad. Inuti är- den af huUce ossece omslutna kaviteten 
genom en nästan fullständig, endast baktill öppen skiljevägg 
afdelad i 2me kamrar, af hvilka den yttre och mindre utgör den 
egentliga tympanalhälan , och innesluter hörselbenen. Den del af 
hulla ossea, som omsluter denna, är bildad af den ursprungliga 
tympanalringen , eller tympanalbenet , och den del , som omsluter 
den inre och större kammaren, är bildad af ett ursprungligen 
från den andra delen skildt och förbenadt hyalinbrosk ^) , som 
lär utgöra en del af os opisthoticum. Innuti den främre delen af 
foramen lacerum posticum är den lilla ingående mynningen för 
canalis caroticus. Mastoidbenet afskiljer os squamosum äfven- 
som hjessbenet nedtill från nackbenet. Processus mastoideus är 
liten och nära intill hulla ossea ^ och genom en trubbvinklig 
bugt skild från proc. paramastoideus. Mellan den förre och 
hidla ossea är foramen stylo-mastoideum beläget. Os squamo- 
sum begränsas framtill af ett nedstigande utskott af hjessbenet, 
och ett uppstigande D:o af kilbenets stora vinge, hvilka båda 
sammanstöta och derigenom afskilja os squamosum från pann- 
benet Fossa articularis för underkäken är baktill begränsad 
af en stor processus postglenoideus , men bakom denne är ej 
något foramen glenoideum. Äfven framtill är nämnda fossa, 
isynnerhet vid sin yttre del, begränsad af en nedskjutande kant 
(tuherculum articulare), hvilket gör, att underkäkens articulation 
är särdeles fast. — Hjessbenen äro stora och kuUriga , och deras 
1) Prof, W. H. Flower; Proceed. of the Zoolog. Society of London 
1869, pag. 16 & 17. 
2) Enligt hvad vi ofvan anfört, hafva vi sett ett cranium af ett sär- 
deles gammalt individ, med lång crista sagittalis, å hvilket på ena sidan de 
båda nämnda utskotten af hjessbenet och kilbenets stora vinge icke samman- 
stöta, och följaktligen pannbenet derstädes gränsar intill fjällbenet. 
