476 
armbågbenet och strålbenet nedtill ungefär lika tjocka, då hos tamkatten 
det förra nedtill är smalare, ehuru det der är lika tjockt, som strålbenet 
upptill. Hos Canidce är armbågbenet nedtill smalare än strålbenet upptill. 
Detta sednare ben här mindre tiiberositas , hvilken är riktad utåt, och ej 
bakåt mot ulna, såsom hos tamkatten. Bäckenet af tamkatten afviker 
från det af Musteliderna och äfven Caniderna derigenom att tuberculum 
ileopectinceum är otydligt, samt derigenom att den inåt gående grenen (ra- 
mus introversus) af blygdbenet är bredare än den bakåt gående grenen 
(ramus retroversus) af samma ben. Tuberculum ileopectinceum är alltid 
tydligt hos de nämnda familjerna, och de ha de båda nämnda grenarne af 
blygdbenet ungefär lika breda, eller ock den bakåt gående stundom bredare. 
Lårbenet af tamkatten skiljer sig från det af de båda nämnda familjerna 
derigenom, att det är alldeles rakt, och att dess collum har en föga sned 
riktning emot dess öfre ända. Skenbenet hos tamkatten är något olikt det 
af de typiska Musteliderna derigenom att det är ungefär af samma längd, 
som lårbenet, då det hos dessa sednare äfvensom hos Lutra är längre. 
Hos de mera aberrerande Musteliderna Gulo och Meles är det kortare. 
Dessutom skiljes detta ben från det af Musteliderna i allmänhet derigenom 
att det fi'ån den bakre yttre kanten upptill och sedermera långs benets 
yttre sida har en ganska skarp rygg, som saknas, eller är trubbig och 
otydlig hos Musteliderna. Från Canidernas skenben, som äfven stundom 
är lika långt som lårbenet, skiljes det derigenom att crista tihice är tyd- 
lig nedom benets midt, hvilket den icke är hos dem. 
Tamkatten har från den äldsta historiska tid förekommit 
såsom husdjur både i Indien ^) och Egj^pten , och han har stun- 
dom hos Orientens folk, t. ex. i Egypten, varit föremål för en 
särskild dyrkan. Det är derföre antagligt, att han, såsom vi 
redan ofvan yttrat, ursprungligen till Europa blifvit införd från 
Orienten, så mycket mera som de djurlemningar, som blifvit 
funna vid platserna för de urgamla pålbyggnaderna i Schweitz, 
enligt RtiTiMEYER, synas ådagalägga, att tamkatten icke förefun- 
nits hos dessa byggnaders uråldriga innevånare. Detta hindrar 
emellertid icke, att någon eller några racer af tamkatten inom 
Europa kunna hafva uppkommit genom bastardbildning mellan 
den ursprungliga tamkatten och den europeiska vildkatten. Tam- 
katten förefinnes i allmänhet endast hos menniskor, som hafva 
fasta boningar, och derföre icke hos kringstrykande nomadiska 
folkstammar. Till Amerika har han blifvit införd af Spanio- 
rerna. De särskilda racerna af tamkatten afvika mindre, än de 
af hunden, från sin vilda urstam, och domesticationen har i 
öfverensstämmelse dermed i allmänhet icke så fullständigt, som 
1) Skand. Fauna, Däggdj. 2:dra uppl. pag. 114, 
