492 
undantag af Australien och Oceanien, men isynnerhet i de tern 
pererade trakterna. Omkring hälften af arterna tillhöra Norr; 
och Södra Amerika Denna familjs geologiska förekoms 
sträcker sig med säkerhet så långt tillbaka i tiden, som til 
de miocena, och möjligen t. o. m. till de eocena bildningarne a 
tertiärformationen. Fossila ben af en del ännu lefvande arte 
hafva blifvit funna i quaternära bildningar. 
De till familjen hörande slägtformerna synas böra fördela 
på 3:ne underfamiljer-): Mustelince, Lutrince och Melince^ en 
ligt den här meddelade synoptiska tabellen öfver våra inhemsk 
slägten. 
1. Underfam. MUSTELIN^, J. E. Gray. 
Hälen å den öfre rof tanden är liten ^ och upptager ich 
hälften af kronans längd å samma tand. Fötterna hafva me 
eller mindre outbildade simhinnor, och de främre är o icke for- 
made till gräffötter. Svansen är cylindrisk. 
I. Slägtet Mustela, Linné. 1758. 
Kroppsformen är långsträckt , och mer eller mindre smärt 
och extremiteterna är o särdeles korta, och digitigrada, och un- 
dertill hårhevuxna^ med undantag af trampknölarne ^ som äf 
nakna. Nosen är mycket kort och trubbig, med naken nos- 
spöets. Ögonen är o små, och ha rund pupill; och 'öronen, son 
är o särdeles korta, ehuru framstående ur hårfällen, äro bred'/ 
och mer eller mindre rundade, med tragus och antitragus tydliga 
och den förre särdeles stor, men nedliggande samt trubbvinh 
lig. Halsen är lång, och vid nacken nästalt lika tjock, so?h 
bakre delen af hufvudet. Svansen är af omvexlande länga 
samt cylindrisk form. — Ä craniet innehålles af ståndet mellan 
orbitalkanten och framkanten af mellankäksbenen 2^l.^_ — 3 gån- 
ger i af ståndet mellan nackekammen och postorbitalprocessen. 
Craniets öfre profiTkontur bildar öfver pannan och ansigts- 
1) Andrew Murray: The geographical distribution of Mammals, pag. 
113. — 1866. 
2) Af J. E. Gray (Proceediiigs of tlie Zoological Society of Londou 
1865, pag. 100) indelas de i 2:ne sectiones ocli 7 tribus. 
