523 
Sibirien och mellersta Asien, den mest anmärkningsvärda af 
dem alla. Uti sitt lefnadssätt utmärka de sig derigenom att de 
vistas mycket i träden , och äga en stor skicklighet att klättra. 
De äro mycket viga och starka, samt rofgiriga, och lefva i fritt 
tillstånd i allmänhet uteslutande af animalisk föda. Zobeln skall 
stundom hålla till goda med cedernötter. 
1. Martes sylvatica, S. Nilsson. 
Skog smår den. 
Hårf ollen är emot hårspetsarne mer eller mindre mörJc, 
hrunahtig eller gråhrunaJctig ^ stundom något stötande i gulbrun. 
Ben stora ljusa fläck, som förefinnes å strupen och f rambrö- 
stet, är mer eller mindre starkt gulaktig eller gulaktigt hvit, 
samt haktill odelad, men der ofta med hrunaktiga fläckar. — 
Craniet har största bredden öfver bakre delarne af kindbågarne 
mindre eller lika med af ståndet mellan öfre hörntanden och 
bulla ossea. Pannans bredd midt emellan orbitce är mindre 
än af ståndet mellan bakre kanten af foramen infraorbitale och 
främre kanten af den öfre yttersta framtandens bas. Gom- 
benens bakre fria kant har i midten en utstående vinkel. Bullce 
ossece hafva sin största bredd på midten. — Den bakersta öfre 
mellantanden , betraktad från kronan , har den yttre sidan kon- 
kav. Längden af den öfre roftandens krona är lika med den 
öfre knöltandens bredd. Den Öfre knöltanden kar ingen, eller 
ock en föga märkbar bugt i yttre kanten af dess yttre af del- 
ning strax bakom dennas mest utstående sidokant. 
Mustela Martes, Linné: Fauna Svecica, edit. 2:da, pag. 6. — 1761. 
Viverra martes, C. P. Thunberg: Beskrifning på Svenske Djur, pag. 15. 
- 1798. 
Mustela Martes, A. J. Retzius: FaunsB Suecicoe pars l:ma, pag. 20. — 1800. 
„ „ O. SWARTZ; Svensk Zoologi, Bd. 2, pl. 55. — 1809. 
Martes sylvatica, S. Nilsson: Skandin. Fauna, Däggande Djuren, l;sta 
uppl,, pag. 41. — 1820. 
Mustela Foina? S. Nilsson: Illumin. Figurer till Skandin. Fauna , häft. 19, 
pl. 35. Hvitaktig varietet. — 1838. 
Martes sylvestris, Idem . Skandin. Fauna , Däggdjuren , 2:dra uppl. , pag. 171. 
— 1847. 
Mustela martes, J. F. Brandt: Beiträge zur nähern Kenntniss der Säuge- 
thiere Eusslands, pag. 20, tab. IV. — 1855. 
,, „ J. H. Blasius: Naturgeschichte der Säugethiere DeutscV 
lands, pag. 213. — 1857. 
