535 
Maries Foina, V. Fatio; Faune des Vertébrés de la Suisse, vol. I, Hist. 
nat. des Mammiféres, pag. 318.— 1869. 
Anm. Vi hafva 1861 haft tillfälle att å Lunds universitets zoologiska 
museum undersöka craniet af den mård , som först i Skandinavisk Fauna, 
Däggande Djuren, l:sta uppl. pag. 38 blifvit beskrifven under namn af 
Stenmården (Maries Foina), och sedermera i 2:dra uppl. af samma arbete 
pag. 167 till dels och pag. 168 mera specielt blifvit beskrifven under samma 
namn. Detta cranium, å hvilket namnet Maries Foina var påtecknadt, och 
hvars längd var 81 mill. och bredd öfver kindbågarne 44 milL, hade alla 
karakterer af craniet af ett yngre individ af skogsmården (Maries sylvaiica), 
och öfverensstämde uti sina dimensioner nästan fullkomligt med det ofvan 
anförda craniet af den gamla honan af denne. Det hade äfven skogsmårdens 
karakterer å tänderna. I afseende på mellantänderna företedde det en ano- 
mali deruti, att det endast hade 2:ne sådana tänder å hvardera sidan i 
öfverkäken, ehuru det hade det normala antalet i underkäken. Vi äro på 
grund häraf förvissade, att den af S. Nilsson under namn af stenmård 
(Maries Foina) beskrifne och från Skåne erhållne mården icke varit af denna 
arten, utan en skogsmård. Då vi för öfrigt icke fått kännedom om något 
exemplar af den rätta stenmården, som erhållits inom Sverige, antaga vi, 
att denna arten icke tillhör vår fauna, och att de här anträffade mardar, 
som af jägare och andra blifvit benämnda med namnet stenmård, varit 
skogsmårdar, som påträffats under sådana förhållanden , att derigenom någon 
anledning förefunnits att kalla dem stenmårdar ')• För denna åsigt talar 
äfven den omständigheten, att stenmården är en sydlig art, hvars geogra- 
fiska utbredning inom Danmark, enligt hvad Melchior uppgifver^), och 
enligt hvad Prof. J. Reinhardt i Köpenhamn benäget meddelat oss, be- 
gränsas af Stora Belt, och som derföre icke förekommer på Seland. Enligt 
^ J. F. Bråndt, finnes stenmården icke i de nordliga delarne af Ryssland, 
€ller i trakten af Petersburg , men går derstädes dock så långt norr ut som 
till Kurland. 
Beshr. Kroppslängden omkring 15 tum eller 450 mill. L. af huf- . 
Tudet omkring 37^0 t. eller 102 mill. L. af örat från basen af yttre kanten 
o>ch utan håren l^/^^ t. eller 36 mill. Bredden af D:o t. eller 27 mill. 
L. af bakfoten från hälen till 4:de tåns klospets 2*^/20 ^ller 83 mill. L. 
af , svansen utan håren 87,0 1- eller 261 mill. — Blasius uppgifver kroppsl. till 
ona ^r- 147,0 hufvudets 1. till 3Vio ^-5 örats 1. till IV20 t.; bakfotens 1. 
till 2'V2o svansens 1. till 7V2 t. 
Kroppsformen är ungefär lik den af föregående. Hufvudet är något 
korta baktill bredare. Öronen äro, såsom måtten utvisa, mindre än 
hos i öregående , och synas märkbart smalare emot spetsen. Hårfällen är 
gröfre mindre tät. I vinterdrägten är den emellertid mycket tätare 
och vf vigare än i sommardrägten. Trampknölarne äro äfven under vintern 
1) De, '^^^ ^^^^^ äfven framställd af A. E. Holmgren. 
2) Den Danske Stats og Norges Pattedyr, pag. 36. 
-3) Efter uppstoppadt exemplar, en yngre hane från Fyen i Danmark. 
35 
