48 1 772. Jan, Febr. Mart 
da, och altid ront enahanda utilag. Nägon liten 
variation har jag funnit uti y Ilningen med Spi- 
ritus Salis, i det jag, undertiden rakat mjölk, 
fom ej lätit yfta fig, förrän denfamroa någon 
ilund tätt koka i blandning med denna fyra. 
§. f . Ofvannämnde forfok ledde mig fedan 
på en annan våg, nämligen at utröna oblandad 
Qyinno - mjölks förhållande , nar hon ratt ftä 
il i 11 a i ett varmt rum, for at fjelf decompone- 
ra fig. Jag fann da, at ny -mjölkad Qyinno- 
mjolk, ftåld i ett varmt rum, blir inom j tim- 
mas tid på ofra ytan ofverklådd med tecken til 
cn tunn Grådd-hinua, hviiken fedan beftåndigt 
alt mer och mer efterhand tjocknar, fä at man 
inom ett dygns forlopp finner denna gräddan 
vara tåmmeligen tjock > fortfarandes ■denfamma 
at ånnu ytterligare fladga (ig, få at den efter 
några dagar blir ganfka ymnig, nåftan mer än 
man pa någon annan Mjollofort finner. Ehuru 
nu profver af fädan mjölk blifvit ftålde i flff 
ftild varma, anda derintil, at jag uti ett varmt 
rum ftålt ett Mjolk-prof på ett högt flvåp,fom 
itått bfedevid en Kakelugn, hviiken under vin- 
■ter-kolden dageligen blifvit morgon och \ afton 
eldad , få har dock vanlig Qyinno - mjölk , uti 
alla de forfok jag dermed anftålt, aldrig furnat, 
utan behållit ött vanliga tunna utfeende, med 
den (kilnad likvål, at hon, i famma mån fom 
gräddan tjocknat, blifvit mera tunn och fkåll> 
och til fmaken ftådfe kants fot och ganfka mild. 
De (Ta egenfkaper hafva aldrig , genom längre 
Händande, undergått någon förändring, utan, 
fedan mjölken om lider i det må ila bortdunftat , 
har fifta droppen altid varit lika fot och mild» 
fom i början. §. 6. 
