3i3 177*. Od é Nov. Dcc* 
art, a t defs turbation med tiden därigenom vo* 
re at befara. 
§♦ 2,7. Fixftjårnorncs nu mera bevifta to- 
tale defe&us parallaxeos orbis annui, och dea 
noghet med h vilken man uti defTa Hågs obferva- 
tioner kan vara läker* inom en fecund, bevifar, 
at en ladan deras parallaxe fkal vara mindre ån 
i fecund. Om den til ofs närma fl: e Stjärnas pa- 
rallaxe vore en fecund, lå flvulle dels afitånd ifraal 
var Jord vara iooooo gånger ilorre an Jordens! 
afftånd ifrån Solen, at jag må bruka et runds! 
taU Lat t. ex. Sirius vara den Stjärnan, och 
efter det i naturen varande förhållande imeiLnj 
omlopps-tidernc och afftånden, ftulle Sirius, ti 
at omkring Solen defcribera en cirkel, i hvarsj 
centrum Solen vore, behofva en tid af 3 162,^87.41 
ar. Men fom parallaxis år mindre ån 1 fecund, 
och fkål åro at anfe honom vara nog mindre , lå 
kunde man t. e. antaga, at Sirii parallaxis von 
al len a It 1 1 tertier, eller ffec. då han fkuile behof- 
va 491D46, eller at jag må bruka et rund t tal 
£ 00000 år, at difcribera cn half grad af lin or- 
bita. Låt Solen vara uti tf, Tab. X. Fig. 2, 
Sirius i ^f, fammanbind AS % och med en radiuj 
— defcribera en cirkel ÖKH, hvars me- 
z 
delpuncT: år S. Uprita vidare pa diametern Al 
half-cirkeln JDS t och lät D pa den famma va- 
ra en gifven punft, ifrån hviiken normalen X>( 
nedfålles på JS 9 fammanbind DS, och genom j 
Prop. I bok. Prim. Phil. Nat> Math. Newt. Ikal 
tiden, fom en kropp använder, at falla ifrån ^ ti] 
C, vara lika med den tiden, fom en kropp an« 
vån« 
