5i 
flera grader, anser jag likväl denna bestämning 
temligen säker. 
Antages XinBz=x och F7?z^==j samt bestäm- 
mande vinkeln 0/?2F= ^==32^40' så blir 1 80— 
{x-^ib) och således: x+jr=s=i8o®- — 2 6= 114^28'. 
Utaf föregående finner man att den ankom- 
mande och den iriserade strålen kunna med hvaran- 
dra förvexlas mider det samma ställning för kri- 
stallen bibehålles, så att om ^=10® är jr= 104^28' 
men om Ji?= 104^28' är j=io^, Directa obser- 
vationer hafva blifvit gjorda uppå x ifrån 5 till 80 
grader> med undantag af några grader emellan 
5o och 60" der ingen observation kunnat ske, 
emedan ljuset bortskymts af ögat. Utom dessa 
gränsor kan iriseringen endast med svårighet ses, 
och ingen mätning är möjlig. Medium af alla 
directa mätningar af oc och j gaf ^-kt— i i 5^36'. 
Jag anser likväl den förra bestämningen säkrare. 
Skulle iriserings-ph^enomenet uppkomma ge- 
nom strålarnes brytning inuti kristallen, så borde 
det ske emot någon der befintlig genomgångsyta, 
och brytnings-förhållandet samt lutningen af den- 
na supponerade genomgångsyta kunna beräknas, 
då man ktnner vinkeln emellan den infallande 
och iriserade strålen under alla fall af olika lut- 
ning emot kristallsytan. Om den infallande strå- 
len ocd (Jig. 19) som vid d träffar ytan skul- 
le brytas uti direction dq och inuti mineralet 
vid q reflecteras emot en genomgångsyta prj så 
skulle detta ske på sådant sätt, att vinkeln dqr 
hvarje enskilt försök E''=Oy%6'j och sannolika fe- 
let för medium 
I «o567 
=--=,0.5 
elJer iika med s grad i det närmaste. 
