i35 
betäckttilig af slagg, blott i omedelbar contact 
meå koldegeln, alstrades en ännu lägre svafvel- 
bindningsgrad, och vid dess analys har denna 
visat sig innehålla i det närmaste hälften så myc- 
ket, som den hvilken profvet {a) gaf. Vid bå- 
da profven hafva ej allenast metalliskt bly utan 
äfven svafvel bortsublimerats, med vid båda 
qvarlemnat svafvelföreningar i bestämda förhål- 
landen. Sammanställde med hvarandra och med 
blyglansen, göra de sannohk tillvaron af flera 
ännu okända lägre svafvelbindningsgrader : 
I svafvelblyet från prof- Svafvel 
vet (b) hade loo d. bly upptagit 3,96' — i — Pb^^S 
(a) » » » » 7»79"~2 — Pb^S 
I blj^glansen upptaga 100 d. bly. i5,53 — »4 — Pt>S. 
Det faller lätt i ögonen att svafvelvigterna 
stå till hvarandra i samma förhållande som de 
vidfogade zifFrorne i, 2 och 4» samt att de nya 
föreningarne mellan bly och svafvel svara emot 
Pb^S och Pb^^S. H vilkendera af dessa tvenne 
rättast bör antagas ingå uti skärstenarne är väl 
för närvarande svårt att beslämdt afgöra, men 
jag har vid beräkningarne antagit den förstnämda 
eller Pb^S, såsom mest sannolik. 
Den svafuelzinkj, som finnes i skärstenarne 
är beräknad till Zn^S. Directe är dess tillvaro 
ej ännu bevisad, men analogien med de andra 
metallerna som uti skärstenarne ingå, göra den 
högst sannolik. Zinken ingår dessutom i de fle- 
sta fall till så ringa procent, att räkningens re- 
sultat föga förändras af ena eller andra beräk- 
ningssättet. 
Större delen af de analyser, som i det föl- 
jande komma att anföras, såsom exempel för den 
här framställda åsigten af skärstenarnes chemi- 
