stenen, får man ock en svafvelförening, samman- 
satt analogt med trottstenarne. Hit höra såle- 
des de producter som vid Engelska kopparpro- 
cessen erhållas vid skärstenens många gånger 
repeterade omsmältning. 
2, Skärstenar j> sammansatte efter formeln R R. 
Till denna klass af svafvelföreningar höra 
de skärstenar, som genereras: 
i:o Vid kopparsidusmältningar j, der man 
beskickat koppa rkishaltiga malmer med rostade 
jernkiser af alla slag, men hufvudsakligen FeS^, 
och hvilka blifvit ej starkare rostade, än att de 
hafva tillräckligt svafvel qvar, för att vid smält- 
ningen gifva skärsten, och deruti upptaga kop- 
parhalten. Kopparskärsten från Fahlitn ^ Åtvi- 
daberg j, Tomteho m. m, 
2:0 Vid kopparsulusmältningar j der man 
utan föregående röstning behandlar kopparkishal- 
tiga malmer, som jemte kopparkisen föra litet 
eller intet gul svafvelkis (FeS^), utan hufvud- 
sakligen kiser af lägre svafvelbindningsgrader och 
deras föreningar. Vid dessa slags malmer till- 
sättes stundom kalksten som fluss, eller ock åt- 
följes malmen deraf såsom gångart. Det förra 
äger rum vid Garpenbergj, det sednare yid Tu- 
naberg m» fl. 
3:o Vid blj smältningar på blyglansmalmer, 
som föra jernkiser af flera slag, och rostade upp- 
föras till smältning jemte rostad svafvelkis eller 
skärsten. Dessa upptaga mer eller mindre bly, 
efter malmernas olika blyhalt och beskickningens 
olika förmåga att utfälla blyet metalliskt. Bly- 
halten i dessa skärstenar går dock sällan till 10 
proc. Till dessa höra silfverhaltig blyskärsten 
från Salaj Fahlun m. m. 
