i65 
mycket värme, som kan upphöja temperaturen 
från 0° till i° hos o,365 yigtsdel vatten. 
Hvad tennets specifica värma i granskapet 
af dess s telningstemperatur är, kan väl ej säkert 
bestämmas; men enligt Dulongs försök, är ten- 
nets specifica värme vid de lägre temperaturer- 
ne =o,o5i4> och såsom någorlunda approxime- 
rande till det sanna, kan man antaga, att det 
ökat sig ifrån de lägre till de högre temperatu- 
rerne i samma förhållande som qvicksilfrets speci- 
fica värme, ehuru väl man härigenom erhåller ett 
värde, som i hänseende till den betydliga vo- 
lums contraction, h vilken äger rum i granskapet 
af stelningen, sannolikt är för litet. Härefter blif- 
ver c=o,o586. Insättas dessa värden uti värdet 
på Z, erhålles: 
Z= 1 3,3 1 4. 
d. v. s. en vigtsdel jlytande tenn innehåller 
så mycket latent 'värme^ att det är tillräckligt, 
för att höja temperaturen från 0° till 1° hos 
1 3,3 1 4 vigtsdelar vatten. 
För blyet, som stelnar vid 32 5°, är M=i3'j 2fo5 
och T= 2'5 1 1 7 1 samt motsvarande värdet för 
qvicksilfret eller ^=12". Beräknas nu värdet pä 
då T=33oO, blir ä:=ii,649 och då t = 320°, 
jfiL=ii,264; således skillnaden =o,385, hvadan 
en vigtsdel qvicksilfver, vid afkylning från 33o° 
till 32 0° lösgör en värmeqvantitet, som höjer 
temperaturen från 0° till 1° hos o,385 vigtsdel 
vatten. Genom dylikt beräkningssätt, som for 
tennet, erhålles, ifrån värdet på blyets specifica 
värme vid de lägre temperaturerne eller 0,0293, 
blyets specifica värme vid omkring 325° =bjo352, 
och således ioc = o,352. Insättas dessa värden, 
erhålles: 
