194 
ler deras förnämsta muskler, så kiimia de Spind- 
lar som hafva denna kroppsdel stor ocli starkt 
byggd, uthärda ett länge fortsatt löpande, utan 
att tröttna; de äro i stånd att på genaste sättet, 
med våld bemäktiga sig sitt rof, och hindras, 
genom den kraft de äga, att tillbringa sitt lif 
stillasittande, hvarföre de måste bUfva kringströf- 
vande eller jagande varelser. Andra deremot, 
som hafva en liten svag thorax, förmå ej att 
springa fort och länge, utan måste lefva inom 
ett inskränktare rum, hvarest de, i all maklig- 
het, af sitt silke bilda sig en boning, med ett 
bredvid sittande nät, som, ehuru det utgör vil- 
koret för deras lifsuppehälle, endast kan anses 
såsom en del af, eller ett bihang till boningen, 
uppkommet deraf, att spindeln, för att afbörda 
sig sitt silkesämne, rörer sig omkring i boets 
granskap, på ett visst, af livar je arts kropps- 
bildning beroende, sätt, hvaraf nätets form be- 
stämmes. Det är således ingen anomali att en 
del arter, t. ex. Linyphice j Epeira diadema m. 
il. ej hafva någon annan boning än sitt nät. - — 
I allmänhet : ju starkare thorax en spindel har , 
desto mera är han uteslutande kringströfvande, 
och ju svagare thorax är, desto fullkomligare nät 
bildar han. De mellanformer som till sin bild- 
ning komma närmast de jagande arterna, upp- 
sätta intet nät utan blott en rörformig boning, 
hvaruti de ligga i försåt för de insekter, som 
komma i granskapet, t. ex. Drassus Cluhiona 
m. fl. Att nätbildningen till en stor del be- 
ror deraf, att en spindel är nödsakad röra sig 
inom ett litet rum , synes äfven deraf, att många 
honor som annars ej förfärdiga nät, göra det 
under den tid de hålla vakt hos sina ägg eller 
ungar 5 t. ex. Dolomedes fimbriatuSj Attus pini 
