De Géer m. fl. Man får också ibland se indivi- 
duer af slägtet Attus eller Ljcosa uppsätta nät 
då de äro fångna och instängda i trångt rum. 
Styrkan hos thorax beror af dess storlek 
och form. Storleken kan endast bedömmas ge- 
nom jemförelse med volumen af abdomen och 
benen. Stor måste den kallas då den är nära li- 
ka med abdomen, och fötterna, äro föga längre 
än kroppen, eller kortare, så att thorax utgör 
inemot \ af hela kroppens volum, eller deröfver; 
såsom hos AttiiSj Ljcosa m. fl. Deremot måste 
thorax kallas liten då abdomen är flera gånger 
större än den, och benen mer än dubbelt längre 
än hela kroppen, genom h vilken storlek hos dessa 
delar rörelserna betydligen försvåras; såsom hos 
Epeiraj Theridion &c. 
Det andra momentet hvaraf styrkan beror 
'ÅY formen; så att ju tjockare thorax ar i förhål- 
lande till sin längd, och ju mera den närmar sig 
till cubisk eller sphaerisk form , desto starkare är 
den. Vanligtvis utmärker sig den större tjockle- 
ken hos thorax mest genom ryggsidans utveck- 
ling i höjd och fcredd, så att den oftast är hö- 
gre i samma mån som den är större Här- 
ifrån göra Theraphosce ett undantag; ty äfven 
på de ständigt kringvandrande arterna bland dem, 
hvilkas thorax är ganska stor, har den dock lika 
nedtryckt form som på de spindlar hvilka upp- 
sätta nät. 
OrbitelcB och Inceqvitelce, hvilka äro de en- 
da spindlar som förfärdiga verkliga nät, hvilka 
till texturen äro olika med boet, hafva på tho- 
^) H'ö§ (altus) bör thorax kallas då den ej är lägre än 
sin största bredd, såsom på Attus och Lycosa; i an- 
nat fall /% eller nedtryckt (depressus). 
