9 2 
kort groflarm, med en kort, conisk, för ändan af- 
r undad blindtarm. 
Tunntarmens längd från pylorus till caecum 
7 fot. Grofiarmens — från insertionen af caecum 
till valvula cloacae 3 fot. Omkretsen af tunntar- 
men, en tum bakom pylorus, 3 t. 3 lin. ' Omkret- 
sen af samma tarm något längre bakåt 4 t. i lin. 
Vid slutet a it. ro lin. 
Längden af csecum 3 t. 3 lin. 
Diametern af dess öppning i t. 4 1ä 
Omkretsen af groftarmen 4 t» 4 lm » 
Utanpå främre delen af tunntarmen gick en 
seros säck, liknande en bursa mucosa. 
Tarmkanalens muskelhinna är på tunntarmen 
och största delen af groftarmen tem ligen tjock, 
men vida tunnare än vid ändan af groftarmen. 
De circulära iibrernes lager tyckes vara tunnare 
än det yttre longitudinella, h vilket är jemt för- 
deladt på alla punkter. Tunntarmens slemhin- 
na har från början till slutet uppstående, reticu- 
lära upphöjningar, liksom hos de fleste amphi- 
bier, l allmänhet hafva dessa fått namn af fål- 
lor (Fälten, plicee), men i mitt tycke äro de sna- 
rare att anse som franslika utväxter, och borde 
hellre få namn af nätformiga upphöjda strimmor 
eller fransar, till skillnad från egentliga fållor. 
Hos denna orm utgå från de samma utefter hela 
tunntarmens längd bladformiga flikar j, liksom hos 
flere andra amphibier och fiskar. Rudolphi kal- 
lar äfven dessa fälten, Meckel och Rathre kallar 
dem vill i 3 ), 
! ) Då Rudolphl nekar amphibier och fiskar vi f Ii, så 
brukar han benämningen IVahre Zotteii; och anser 
de anförda franslika productionerne som en öfver- 
gångsform af plicae till vi I ii. Se Kudolphi Physiologie 
a:dra Bandet, 2:dra afd. § ^06. Striden, om Am- 
