aio 
de observera. I afseende på tennzinken må här 
anföras, att den (då den tillsattes utom kemiska 
föreningen) ingick på samma sätt sammansatt, 
som vid binära föreningar, emedan i annat fall 
blott tvenne punkter, för latenta värmets afsät- 
tande, skulle vid N:o 4> i ofvanstående tabell, 
hafva existerat, då vi deremot se att trenne 
sådane punkter verkligen funnits. Då åter en 
ren metall sattes till den ternära kemiska före- 
ningen, så uppkom äfven blott en punkt, belä- 
gen ofver den fixa, och hvilken asymptotiskt när- 
made sig till rena metallernas smältningstem- 
peratur, såsom Tab. 2 A och B utvisar. Den- 
na punkt kunde för tenn och bly alltid med sä- 
kerhet uppgifvas, men för zink var thermome- 
tern ej absolut stillastående, och vi kunde således 
såsom öfre punkt blott anmärka den tempera- 
tur grad, vid hvilken thermometern tycktes bör- 
ja att långsammare falla. 
Vi hafva således redan sett, att, då en bi- 
när förening af de, uti den ternära föreningen 
in gredier ande metallerna, tillsattes, uppkom en 
mobil punkt, samt, att då en ren metall tillsattes, 
uppkom en annan, likaledes mobil, punkt. När 
nu, på en och samma gång, så väl en binär för- 
ening som ren metall, sammansmältes med den 
ternära chemiska föreningen, funnos alltid tvenne 
mobila punkter, h varvid den lägre mobila, all- 
tid i det närmaste var oförändrad, så länge coef- 
ficienten för den binära föreningen icke variera- 
de i sitt förhållande till coeflicienten för ZnSn 3 
+ 2PbS?i 3 (hvilken alltid antages =1), men att 
deremot den öfre punkten flyttade sig, allt efter 
som cofficienten för rena metallen varierade. Lik- 
väl gäller icke denna orubblighet af den lägre 
