3 77 
undervisningen i Stockholm, en Acrel, David 
ScHULTZ VON ScHULZENHEIM, BeRGIUS Och MARTIN. 
Under dessa omständigheter yrkade farbrodern , 
Doctor Hagström, att ynglingen skulle välja den 
chirurgiska vägen, och fortsätta sina studier i 
Stockholm. Hade det berott på den unge Hag- 
ströms eget val, så hade han troligen fortsatt 
sin bildning vid universitetet. 
Den från medicinen så till sägande förvista 
chirurgien*) blef med öppna armar upptagen af Ms- 
culapii lägsta tjenare, Barberarne. Med dessa blef 
den öfverförd till vårt fädernesland och erhöll år 
1 57 1 egna privilegier. Under samma Konungs 
yngre broder Carl IX erhöll barberareskrået 
form af en chirurgisk societet och läroverk. 
Skråformerne stodo till största delen ännu qvar 
då Hagström 1769 kom till Stockholm, liksom 
penalismen till en god del ännu existerade vid 
åtskillige af de andra läroverken. Ålumnerne 
skulle genomgå vissa läroår som svenner, och 
vissa som gesäller. Den som kunde betala sin 
kost och undervisning sjelf , slapp med att i 3:ne 
år vara lärling; eljest fordrades dertill 5 år. Chi- 
rurgernes verkstäder, fältskärsstugorne, voro före 
denna tid inrättningar af mera betydenhet, då man 
ännu saknade lazaretter och sjukhus, af hvilka 
det första grundlades genom Olof Acrel, och 
var således ännu i sin ungdom. Hagström in- 
skrefs som lärling hos Regements-fältskären Lill- 
jen vald. Ombytet från det fria academiska lif- 
vet till de trägna servila göromålen var emel- 
lertid för Hagström högst påkostande *°). Han 
*) Se Fournier Diet. d. Sc. Med. t. 5, p. 116. 
*) På den tiden lät Regements-fältskären raka hela re- 
gementet vissa dagar: "när compagni-faJtskärerne, 
