^84 
1794 erhöll han kallelse att vara heders- 
ledamot i sällskapet för medborgerliga kunskaper. 
Efter Théel valdes han 1-795 till Öfver-di- 
rektör och Praeses i Chirurgiska societeten. 
Samma år var han för andra gången Praeses i 
K. Vetenskaps-Academien. 
Enligt de gamla författningarne skulle chi- 
rurgiska societeten bestå af 18 ledamöter, h vil- 
ka det tillkom att hålla hvar sin så kallad fält- 
skärsstuga och att fritt få practisera chirurgien. 
Ett privilegium på fältskärsstuga var den tiden 
en förmånlig egendom, och gick i köp från den 
ena fältskären till den andra. Men Olof Acrel 
hade gifvit Svenska chirurgien en ny skapelse, 
den lärdes och utöfvades redan till en betydlig 
del af läkare, som hehandlade den i förening 
med den egentliga medicinen, hvarigenom den 
chirurgiska corporationen, döf för de uppmanin- 
gar h vilka Hagström gifvit i början af inträ- 
det på sin chirurgiska bana, nu var nära att 
falla ett offer för sin egen blindhet. Privilegi- 
erne hade till den grad förlorat sitt värde, att 
ledamöternes antal var minskadt till 7 eller 8. 
Öfver-direktören Hagström kallades 1796 att 
vara assessor i collegium medicum, och socie- 
teten upplöstes till följe af Konunga-brefvet af 
den 28 Oct. 1797. Det medico-chirurgiska lä- 
roverket, hvarvid Hagström var anatomiae- och 
chirurgiae Professor sedan 1784, hade redan län- 
ge varit stäldt under Collegii Medici styrelse, 
hvarför ock Hagström intog säte och stämma i 
Collegium efter sin första professors-fullmakts 
datum. 
Ar 1 80 1 företog han i sällskap med Colle- 
gii ordförande, Archiatern Heidenstam, en em- 
betsresa till Wadstena curhus,och besökte under 
