128 
de producter vid dem bildas, ett rikt fält för 
undersökningar åt detta håll. Vid alla dessa pro- 
cesser spelar svaflet en stor role. Med blott få 
undantag finnas metallerne antingen redan i na- 
turen dermed förenade, eller ock ingå de der- 
med nya föreningar under sjelfva processerne 
för malniernes tillgodogörande. Erfarenheten 
visar, att äfven denna klass af smältproducter, 
lika väl som de malmer man behandlar och af 
livilka de alstras, äro af många olika skaplyn- 
nen, och att dessa olikheter hafva märkligt in- 
flytande på processerna, deras skötsel och me- 
tallernas utbringande med större eller mindre 
kostnad och förlust. Då man sammanförer de 
analyser som hittills hunnit göras på detta slag af 
smältproducter, upptäcker man snart en analogi 
i beståndsdelarnes relativa qvantiteter, som är 
för mycket bestämd, för att kunna vara blott 
tillfällig. Ett oförklarligt undantag voro det der- 
emot, om den chemiska proportionsläran icke 
skulle gälla äfven här. Men då man försöker 
att, efter de kändas vafvelbindnings-graderna fÖr 
metallerna, beräkna dem med förutsättande, att 
hvardera metallen finnes på en enda svafvel- 
bindningsgrad i föreningen närvarande, blir i de 
flesta fall svaflets qvantitet, antingen otillräcklig 
eller öfverskjutande. I den nativa magnetkisen 
har man visserligen länge kändt en svafvelföre- 
ning som måste anses sammansatt af tvenne oli- 
ka svafvelbindningsgrader för en och samma 
metall. Men detta och några få dylika exem- 
pel kunde anses mera som ett föreställningssätt, 
än som en verklig chemisk förening, till dess 
Hr Berzelius genom sin lära om svafvelsal- 
ter upptäckte en stor klass af föreningar , i 
hvilka svaflet är analogt med syret i syresal- 
