iiiskaiis tillbakaverkän på naturen. Sådan är 
nemligen utvecklingen af Chinesarens och Japane- 
sarens konstfärdighet i detta afseendet, att de 
nästan för alltid synas liafva förvandlat många 
växters ursprungliga natur. Deras kärlek till mon- 
strositeter i växtriket har derpå gifvit många 
exempel. 
Återkommen till Batavia år 1777 d. 4 Jan., 
använde han det halfva år han der tillbragte på 
naturhistoriska forskningar. I Augusti samma år 
ankom han till Gejlon, ett annat ganska okändt 
land, der han hade tillfälle att få qvarblifva till 
d. 6 Febr. 1778, då han återtog vägen till Goda 
HoppsUdden som denna gången ej svikit den 
förhoppningsfulla Svensken. 
Rikt belastad med herrliga Samlingar och med 
materialier för en vetenskaplig bearbetning under 
en mansålder, skyndade han hem till Europa, 
der han efter 6 års frånvaro satte foten på Hol- 
ländsk strand d. i Oct. 1778. 
Svenskarne hade, genom den del de tagit i 
Naturforskningens reform i alla riktningar , vunnit 
ett stort namn i alla de länder der denna re- 
form, i anseende till hopade materialier, var af 
vigt. Icke blott i Holland voro Svenska Naturfor- 
skare välkomna, men England, som förstått att 
assimilera livar je upptäckt, och som tidigast in- 
sett civilisationens beroende af naturstudium, 
öppnade en utvidgad verkningskrets åt Naturfor- 
skare i allmänhet, och således åt Svenskarne den 
tiden i synnerhet. Banks uppfattade sin nations 
anda på ett ädelt säit och emottog hvarje Svensk 
Naturforskare. Under det halfva sekel han gag- 
nade sitt fosterland och vetenskapen , var Biblio- 
thekarie-tjensten uti det fullständigaste Naturhi- 
storiska Bibliothek som existerat , alltid sjelfskrif- 
