21 
Kiselsyra . . . 4ö>79 
Lerjord . . . 26,73 
Talkjord . . . 2,gf 
Jernoxidul . . 5,oI 
Manganoxidul 0,4 3 
Vatten .... i3,5o 
95,43 
Hvaraf formeln AS^-^Aq skulle kunna dra- 
gas. Men Fablunitens stora — om jag så får säga — 
släkttycke med talkarterne, ingaf den förmodan 
att under den här inträffade förlusten någon 
Letydlig del talkjord, och äfveii alkali dolde 
sig. Detta gaf mig anledning att företaga en 
ny undersökning med detta mineral; så mycket 
hellre som jag, genom Hr Henric Gahns friko- 
stighet, var i stånd att till analys använda kri- 
staller, af 11 vilka man borde lofva sig resultater 
mindre förvillade af främmande inblandningar. 
Jag skall här särskilt anföra analyserna af 
de tre varieteter jag undersökt. 
a. Fahtunit j icke kristalliserad. 
Denna allmännast förekommande, och "Irvil- 
ken benämningen Fahlunit från början e^elitli- 
gen tillkommer, är utspridd på flere ställen i 
grufvan , men i synnerhet i den så kallade Eric 
Måtts gr uf van, der han, ymnigt insprängd i den 
grå chioritschifern, visar sig som aflånga kört- 
lar, hos hvilka man i tvärbrottet stundom kan 
upptäcka en benägenhet till prismatisk skapnad. 
Brottet är jemnt, öfvergående till finsplittrigt. 
Färden; dels kolsvart — en fin splittra är då i 
tunn kant genomlysande grågrön — -dels svart- 
brun, hvaraf splittran lyser brun. Glansen är 
vaxartad, men svag. Repas lätt af ståludd; ger 
hvitt, något åt brunt dragande streck — (den 
svarta varieteten ger renare hvitt). Pulver 
