^7 
lios baserne af första ordiiingeii, eller hos dem med 
en atom syre, är ^,6g som x 3 = i4j07 hvarmed 
det för lerjorden fundna resultat fullkomligen 
öfverensstämmer. Den sistnämde jordens syre, 
sammanlagdt med det hos de en-atomige baser- 
ne, taget 2 gånger, ger =23,45 som högst obe- 
tydligt af viker från hvad som innehålles i kisel- 
syran. 
c) Mörkgrå kristalliserad Fahlunit från Lo^ 
vise-grufva; (^Terra Nova sänkning?) i Falilu 
grufva. 
Förekommer såsom mycket ofullkomligt ut- 
bildade kristaller, framskjutande ur en formlös 
massa i hvit fet-qvarz; är mörkgrå, eller nära 
intill svartgrå med dragning åt grönt , som tyd- 
ligare röjes i genomskinliga kanten af en tunn 
skärfva. Glansen är högst obetydlig. Streck 
hvitt. Intet spår till bladighet. Förhåller sig 
i Öfrige yttre kännetecken lik den nyss be- 
skrifne, men tyckes vara mera svårsmält för 
falåsröret. 
Egentlig vigt = a,'^^. 
Analysen lemnade. 
Kiselsjra .... * 4495 håller syre :i3,38 
Lerjord 30,70 — — i434 
Jernoxidul ..... 7,22 • — — 1,64 
Talkjord , . . . . 6,o4 — — 2,33 
Kalkjord 0,95 — — 0,26 
Manganoxidul . . . 1,90 - — — 0,4^ 
Kali . 1,38 — — 0,23 
Vatten med ett spår af ki- 
selhaltig flusspatssyra. 8,65 < — . — ^ 7,84 
101,79. 
Uti denna analys visar sig ett öfverskott i 
de baser som tillhöra första termen i den for- 
