52 
som enligt Boucher*s uppgift höjer sig till 
4794 pariser fot Öfver hafsytan; Amie uppgif- 
ver dess hÖjd till 5ioo fot (^Humb. Rel. Hist. 
T. IL); enligt de sednaste undersökningarne 
säges vulcanen liafva 4800 fots höjd. ([Annals 
of Philosoph. 1824. P' ~ O "O* Detta berg eger 
på dess nedre regioner en rik vegetation och 
uti dess öfre tragter förekomma de cryptogami- 
ske växterne, särdeles Filices och Miiscij till 
större mängd än på någon annan Ö uti West- 
Indien. Guadeloupe är rikligen försedd med 
Strömmar och bäckar uti dess frugtbara dalar. 
Jordmånen är till större delen en fet lera eller 
en vulcanisk tuf blandad med svartmylla. 
La grandeterre j som utgör den andra delen 
af Guadeloupe, består förnämligast af ett slätt- 
land; den har blott tvenne grupper af små berg; 
en i norr och en i söder; deras medelhöjd är 
migefärligen 3oo pariser fot Öfver hafsytan. Ön 
räknas af von Buch till kalkstens-öarne. Jord- 
månen är kalk eller en stenig tuf, på åtskilliga 
ställen höljd af sand eller snäcklager. Ön sak- 
nar strömmar och bäckar. 
Enligt Humboldts underrättelser är me- 
deltemperaturen på Guadeloupe 27^,6' Therm. 
centigr. Nämnde Författare omtalar, att La 
Che naie försäkrar, att han år 1800 sett Therm, 
centigr. i skuggan vid S:te Rose utvisa Sp^S', 
•) Beskrifningar om la Soufriere på Guadeloupe finner 
man hos följande Författare! 
Labat nouveau voyage aux Tsles antiJles de 1*A- 
merique. Vol. I — VI. — 1732 & 1743. — Ed. germ. 
Niirnberg 1782. 8:0. 
P. A. Peysfionel in Philos. Transact. Vol. 49 
p. 564 — 579: Observations made upon the Brime- 
«tone hill ^in French la Soufriere) in the IsJands 
of Guadaloiipa. — Harab. Magaz. iilv B:d p. 247 — 
