175 
Hr YouNG har äfven sökt bestämma mes- 
siiigeiis spänstighets-mått uppgif vande det 
samma till 18,000000 U. på Engelska qvadrat- 
tummen, motsvarande, i de här nyttjade en- 
heter 
^=656. 
c 
Den korta böjnings-längd som Tredgold an« 
vände till töjningens bestämmande, ger icke sam- 
ma säkerhet som ljud-pheno menet. Det är lik- 
väl sannolikt att spänstighets-måttet på gjut- 
messing är betydligt mindre än på smidd, tråd- 
dragen eller valsad messing; ty så förhåller det 
sig med tackjern emot stångjern. — Uti Hr 
Young's försök synes icke messings-stångens 
svängnings-längd hafva kmmat bestämmas med 
tillräcklig noggranhet. — Spänstighets-måttets 
bestämning synes alltså böra utgå frän Hrr Sa- 
vARTs och Cladni's försök, samt Tredgolds för- 
sök endast angå gjutmessing. 
§• 7- 
Glas, 
Bland de comparativa ljud-försök som Gladni 
anställt, förekommer äfven försök med glas, utan 
närmare bestämning af livad slag. Uti den ta- 
bell öfver resultaten af dessa försök som Biot 
meddelar, uppgifvas svängningarnes antal hos 
silfver och glas vara såsom 9 till i6|. Derjem- 
Naturales Philosophy London 1807 vol. II pag. 86. 
För sämre messings-tråd fann Hr Young ett något 
mindre spänstighets-mått. Han uppgifver egentligen 
spänstighets-mättets höjd, 4940000 Eng. fot, hvaraf 
spänstighets-måttets vigt på Eng. qvadr. tummen blir 
__49||£o_ 2:24 1. jj. s., om en cub. fot väger 524 
