209 
SidoUnien (linea lateralis), som knappast 
är synbar, går nära ryggkanten (på 3 tums 
distance) och parallel med den samma. 
Fenorna äro alla mer eller mindre fjällbe- 
klädda; — Rygg'- gump- ocli stjertfenorna äro 
det öfver allt, men brÖst- och bukfenorna blott 
ett stycke från basen. 
Bröstfenorna som äro nära ~ af kroppens 
längd (6 t.) äro krökte och spetsige (falciformes) 
och bestå af orediga strålar, hvilka, utom de 2:ne 
första som utgöra fenans rygg, äro mång- 
delta. — Fenan är inserrerad i en håla, sororpå 
dess bakre sida täckes af ett utaf elliptiska fjäll 
construeradt lock, fästadt vid fenans basis. 
Bukfenorna midt under bakre kanten af 
bröstfenornas fäste, äro små, spetsiga, i kanten 
lacererade, bestående af 7 strålar, utaf hvilka 
de 6 äro mångdelta, — den 7:de som utgör fenans 
rygg är stark och enkel; vid dess basis är ett 
vinglikt af 3 långa fjäll bestående , lancettlikt 
trubbigt appendix. 
Gumpfenan som framtill är bredare och 
sedermera smalare, består af 6 långa och 24 
kortare strålar, som sluta sig i små penslar; — 
hela fenan är tjock och köttig. 
Ryggfenan som utgöres af 8 längre och 
25 kortare såsom på gumpfenan beskaffade strå- 
lar, är för öfrigt med den samma lika constru- 
erad, men något längre. 
Ifrån slutet af dessa fenor, utsträcker sig 
stjerten omkring i| tum i en cylinder, till dess 
fenan vidtager. 
Stjertfenan som utgör nära \ af kroppens 
längd är urnjupen, och dess lober likna full- 
K, V. A, Handl. 1827, Su I. 1 4 
