6 
hälst, det påtagliga mekaniska hindret är nu (på präparatet) korsningen mellan ure- 
tern och de framom d. s. till bakre delen af nedre hilus gående kärlen. Fig. 1 
åskådliggör detta tydligt nog. 
Fall II. Journ. N:r 1526 år 1909. (Utdrag af sjukhistorien). 
Kvinna, 37 år, ogift, ej genomgått partus. Har under 10 års tid lidit af anfalls- 
påkommande smärtor. Anfallei 
häftigt, vanligen gått öfver på 72 till 1 
timme, men lämnat kvarstående obehag 1 
dygn. Vid de flesta anfallen kräkningar, köld- 
rysningar och lindrig ömhet i höger sida. Un- 
der sista året ha anfallen kommit mycket tätt, 
ibland dagligen. Äfven mellan anfallen känt 
tyngd och stickningar i sidan. Int. på kli- 
niken '/g 09. Smärt och mager, vikt 44 kilo. 
1 högra sidan — på högra njurens plats — 
en barnhufvudstor, elastisk, föga rörhg tumör. 
— — — */9 Nefrektomi. Högra njuren ut- 
utspänd, tunnväggig, exstirperas. Då ureteren 
skulle isoleras, fanns en kärleträng gående di- 
rekt från aorta till nedre delen af njurhilus; 
kärlet underbands dubbelt och genomskars; 
likaså ureter, som nedanftir korsningen med 
kärlet var trådsmal. '^ 9 läkt. ^'^19 stiger upp. 
Konvalescensen störd af lindrig trombos i be- 
net. "10 09 utskrifves symptomfri. 
Beskrifning af präparatet: (den exstirpe- 
rade högra njuren; Fig. 2 är foto af framsi- 
dan af d. s.). Njuren är utspänd och tunn- 
väggig, så att föga eller intet af njurväfuad 
Hnnes kvar. Njurbäckeuet kollosalt utspändt, 
öfvergår utan tydlig grän.s i den vidgade ure- 
teren; den utspända, vidgade ureteren går ned 
i en slynga bakom ett accessoriskt kärl, hvil- 
ket (direkt från aorta) går in njurhilus i dess 
nedersta del ungefär i midtlinien af njuren 
men snarare bakom än framom d. s. Efter 
korsningen med kärlet går ureteren, trådsmal, 
nedåt framför d. s. De stora njurkärlen gå 
malt på framsidan af pelvis och de vid op:n lagda liga- 
Epikris. Sjukhistorien angifver här en minst 10 årig utvecklingstid för hydro- 
nefrosen. Af nägon anledning har pelvis börjat fylla och utvidga sig, öfre delen 
af ureter likaså; den vidgade (Ure ureteren har så sänkt sig ned hakom det acces- 
soriska kärlet, soiu löjiei- från aoi'ta till nedersta ändan af hilus' midtparti bakom 
nretern. Ju mera den ("Wre <ielen jif ureter vidgats och sänkt sig ned bakom detta 
kärl, dess skarpare blir böjningen mellan denna öfre del af nretern och den framom 
kärlet nedgående nedre delen af ureter; till sist blir ureter alldeles dubbelviken och 
passagen af stängd (se Hg. 2). Häri ligger det mekaniska hindret för urinens atiopp 
ned igenom urelern. Annat hinder tinnes icke, som visas däraf, att då man upp- 
