värde. Andra författare åter från särskildt de senare åren framhålla som 'sin er- 
farenhet, att typisk »Kletterpuls» endast sällan förekommer, medan däremot en i 
förhållande till temperaturen öfverhufvud för hög pulsfrekvens ej sällan kan iakt- 
tagas föregå uppträdandet af trombos eller emboh och förtjänar att beaktas som 
prodromalsymtom : Stone \ Liebrecht ^ (i 6 af 20 fall), Zuehelle ^ (i 18 af 34 
fall), Lang 3 (i 11 af 34 fall), Aichel ^ I förbigående må emellertid här anföras 
LoTHEissENs ^ uttalande, att man vid granskning af pulskurvorna ofta finner, att 
den höga pulsfrekvensen låter förklara sig på annat sätt. Många författare slutligen 
vilja på grund af sina khniska iakttagelser frånkänna Mahlers symtom allt eller 
nästan allt värde som prodromalsymtom, såsom Nacke ^, Sohweniger ^, v. Herff ^ 
Fkiedemann KtisTER ^ (typiskt Mahlers symtom hos blott 2 af 51 gynekologiska 
trombos- och embolifall), Klein ^, Junge ^, Bull ^ 
Hvad lär nu den egna kasuistiken om denna omstridda punkt? För 20 af 
ifrågavarande fall — 18 opererade och 2 puerperala fall — finnas pulsfrekvens- 
kurvor för hela eller nästan hela tiden mellan operationen och den dödande lung- 
embolin. Uti intet enda af dessa 20 fall finnes Mahlers symtom typiskt, uti 2 fall 
(n:r 9, 29) hade pat. efter operationen relativt hög pulsfrekvens i jämförelse med 
temperaturen, uti alla de öfriga fallen visar pulsfrekvensen ej ens den minsta antydan 
till Mahlers symtom utan följer i stort sedt alldeles temperaturkurvan. I likhet med 
åtskilliga föregående författare anser jag mig därför kunna konstatera, att Mahlers 
symtom åtminstone endast undantagsvis föregår uppträdandet af en dödande lungemboli. 
Beträffande själfva luugembolins uppträdande kan det först vara af ett visst 
intresse att se till, under hvilka yttre förhållanden pat. träffas häraf och hur ofta 
yttre orsaksmoment spela någon roll. Flera föregående författare (Lotheissen ^, 
WiTZEL ^ Haward ®, Bland-Sctton ^ m. fl.) hafva kommit till den uppfattningen, 
att trombens lossande vanligen eller oftast förorsakas af någon yttre orsak, någon 
häftigare rörelse eller ansträngning af patienten. Vid granskning af den egna 
kasuistikens alla 57 fall finner man, att lungemholin i de flesta fallen uppträdt utan 
någon som helst yttre orsak, ofta under det pat. låg stilla i sängen eller satt uppe 
eller i något fall gick uppe; i ett par fall har lungembolin t. o. m. uppträdt under 
' Stone: The Amer. Journal of Obstetr.; bd 51; 1905; s. 520. 
* Liebkecht: Ueber die Beziehungen der Bettruhe zur Frage der Thrombose und Embolie. 
Diesert.; Kiel 1908. 
* Aichel: Das Fruhaufstehen der Wöchnerinnen und Operierten. Z. f. Gynäk.; 1911; s. 230. 
1908; 8. 1085.^ ^ ^ ' ^ ^"^^ """"^ Ennbohe. Z. f. Gynak. 
® ScHWENiGER: Frtihaufstehen Operierter und Thrombopblebitis. Monatschr. f. Geburtsh. 
u. Gynäk.; bd 32; 1910. 
^ Hell: Ueber die Ätiologie und Prophylaxe der postoperativen Thrombophlebitis. Beitr. 
zur Geburtsh. u Gynäk.; bd 15; 1910. 
* Haward: Phlebitis and Thrombosis. The Lancet; 1906. 
* Bland-Sutton: Thrombosis and Embolism after operations. The Lancet; 1909. 
Lunds Universitets Årsskrift. N. F. Afd. 2. Bd 9. 6 
