44 
en »fysikalischen Gesetzen unterstehenden Abscheiduugsvorgang» (Aschoff å andra 
sidan den röda tromben, koagulationstrombeu, som uppkommer sekundärt bakom 
detnia primära trombbildniug genom koagulation af det stagnerade blodet och till 
sin mikroskopiska struktur ej afsevärdt skiljer sig från det postmortala blodkoaglets. 
Den första trombdelen är sålunda till sin byggnad — och gifvetvis äfven till sitt 
uppkomstsätt — något principiellt annat än den röda tromben, koagulationstrombeu. 
Från genessynpunkt knyter sig gifvetvis hufvudintresset till bildningen af den hvita 
tromben, dess uppkomstbetingelser. 
Beträffande trombosernas etiologi råder numera på åtskilliga punkter full enig- 
het. Så torde alla vara ense därom, att i en del fall af trombos det primära och 
väsenthga orsaksmomentet är infektion, exempelvis vid trombos i sinus transversus 
i samband med akut otitis media eller mastoidit eller vid trombos i mesenterial- 
vener, resp. vena portae i samband med akut appendicit eller vid trombophlebiter i 
venerna i grannskapet af en karbunkel eller ett phlegmone etc. Lika eniga torde 
alla vidare vara äfven därom, att tromber å andra sidan uppstå i många fall — 
särskildt ofta i nedre extremiteternas och bäcken-venerna — alldeles oberoende af 
infektion som följd af rubbningar i blodcirkulutionen i förening med lokala föränd- 
ringar i kärlväggen eller förändringar i blodet själft ^ Huru stor roll dessa trenne 
olika orsaksmoment, som hvar för sig ej äro tillräckliga att åstadkomma trombos, 
spela i förhållande till hvarandra vid trombbildningen under växlande betingelser, 
är emellertid ingalunda till fullo utredt De härvid ifrågakommande cirkulations- 
rubbningarna äro förlångsammad blodström eller oregelbundna hvirfvelrörelser i 
blodet beroende på någon lokal orsak — som vid uppkomsten af kompressionstromb 
eller dilatationstromb — eller förlångsammad blodström på grund af någon ej lokal 
orsak : hjärtsvaghet eller nedsatt allmäntillstånd — som sannohkt ofta vid uppkomsten 
af s. k. marantisk tromb. De lokala förändringarna i kärlväggen, som spela en etio- 
logisk roll för dessa till sin uppkomst af infektion oberoende tromber, kunna vara 
kroniska med någon patologisk process i intiman eller med nedsatt elasticitet af 
kärlväggen som vid arterioskleros, aneurysma, varicer eller kunna vara direkta lä- 
bioner af kärlväggen af växlande art. Så långt äro så godt som alla ense. Hvad 
däremot förändringarna i blodet själft angår, som gyima elbr betinga uppkomsten 
af trombos, så är vår kunskap härom mycket bristfällig och meningarna mycket 
delade. Så, för att här anföra ett exempel, vet man af erfarenheten, att individer 
med leukaemi eller kloros eller posthaemorragisk anaemi — ej de med perniciös 
' Aschoff: Ueber Venenthrombose und Embolie der Lungenarterie. Mediz. Klinik; 1909; 
8. 1702. 
' Mach betecknar tromben »als eine Funktion von Blutplättchen-, Gefässwand- und Strom- 
» I D. med. Wochenschr. 1912 (n:r 34, 44, 48, 52) finner man ett meningsutbyte om trom- 
bosernaa uppkomstsätt, i hvilket Ribbert skjuter förändringarna i kärlväggen i förgrunden, medan 
Aschoff lika bestämdt framhåller strömförlångsamningen som det primära och viktigaste. Moty 
(La semaine medicale 1912, s. 243) åter förfäktar blodförändringarnas betydelse: .c'e8t dans le sang 
