4 
lagL.ia spår till någon analogi inom Algerne och 
att Cliarernes germi nation visar dem stå på ett 
vida hösre utvecklings-stegan någon nu känd Alg". 
Med dessa karakterer, som allmänt inom Botani- 
ken erkännas vara af den största vigt, jeraför 
alltså KiiTziyG den, som skiljer Vaucherieae och 
Codieae och hvilken består dernti , alt Vaucherieae 
ha sina trådar fria, då Codicce ha sina, af för 
öfrigt fulikomligen samma slag, förenade till en 
på sådant sätt sammansatt fröns. Men denna ka- 
rakter är på ett annat ställe i Hr Kutzings Phy- 
cologie (p. 373) ansedd af så ringa vigt, att den 
blir en afdelnings karakter inom Slägiet Callithani- 
nion. Ex absurdo kommer man sålunda här fram 
till den taxonomiska fordran, att Afdelnincjar af 
samma rang (vare sig Genera, Ordines eller Classes) 
skiljas öfverallt genom harakterer af enahanda värden. 
Genomgår jag en af de stora Alg-Sei ierne, 
t. ex. Fiorideer eller Fucoideer, så visar sig, att 
sjelfva genera tions-organerne (sporan, sporidiet) 
äro öfverallt inom samma serie till siu natur de- 
samma, huru mycket de till sin plats, till sin 
infattning etc. äro olika i de olika familjer, hvaraf 
b varje serie (klass) utgöres. Sålunda äro sphaero- 
sporerne hos de lägsta Callithamnierne uppkomna 
pä samma sätt, delade i sina fyra sporer och fun- 
gerande på samma sält som hos de högst stående 
Delesseriei ne eller Amansierne; men sphcerc»spo- 
rernes infattning och ställning (de äro än nakna, 
än nedsänkta i fröns, än spridda utan ordning, 
än sandade i bestämda sori o. s. v.), d. v. s. sjelfva 
fructiiicationens form är olika för olika familjer. 
På samma siUt är sjelfva sporan lios Sphacelaria, 
bos Diclyota, hos Sporocbnus fuUkondigen lik en 
ur sitt receplacubim nitagen spora af cn Fucus, 
huru olika sporerncs giupperiugssäll är inom de 
