235 
drar någon omgång, är det dock ett förträffligt 
igenkänningsmedel, ej blott för hypersthenfelserna 
utan äfven för de flesta andra hlLliörande berg- 
arter, och bör aldrig försummas, der någon vill- 
rådighet herrskar rörande de så tillfälliga som 
beständiga beståndsdelarne. Med någon vana lär 
ögat sig visserligen att äfven i de mera finkor- 
niga varietelerna , denna method förulan, upp- 
täcka den ena eller andra inblandningen, men 
försöket är i alla fall bekiäftande för sanningen, 
eller rättande för misstaget. Vid dessa försök 
förmärkes stundom en ringa snart öfvergående 
utveckling af kolsjregas, härrörande af en uhe- 
tydlig inbh^ndning af kolsyrad kalk: detta är bland 
andra händelsen med hypersthenfelserna från Duf- 
näs, Äs ra. fl. 
Åtskilligt af hvad inom Sverige hittillls blif- 
vit kalladt Trapp hörer till hyperslhenfelsen, så 
t. ex. den från Halle- och Hunneberg, Kinne- 
kulle, Billingen och Öfrige Falbygdsbergens top- 
par. Men det mesta af de i gångform uppsät- 
tande trapper tillhörer deremot en särskild va- 
rietet deraf, h varom vidare längre fram. 
Uti vissa af våra hypersthenfelser förekom- 
mer såsom constituerande beståndsdel utom la- 
brador och hypersthen äfven chlorit , h vilken då 
träffas inväxt i små partier, såsom finskuppig el- 
ler jordartad chlorit, men vanligen är intimt in- 
väfd i stenens hela massa och till en del föror- 
sakar dess gröna färg, Qvantiteten af denna in- 
blandade chlorit är för olika varieteter olika , dock 
utgör densamma den ojemnförligt minsta andelen 
af de ingående beståndsdelarne. Labradorn, som 
dels är krystallinisk med tydliga genomgångar, 
dels och merendels tät, af gråhvit eller grön- 
hvit färg, som stundom geftom inblandad t chlo- 
