255 
Ehuru dioiiten, hvad dess utbredning vid- 
kommer, visserligen st<år efter hj^perstbenfelsen , 
så finnes dock nästan intet af Sveriges landskap, 
som ej deraf kan framvisa flera eller färre exem- 
pel. Men öfverallt uppträder den nästan endast 
i mindre och isolerade bildningar och dess berg- 
former, äfven der den är något mera samlad, 
hafva också ej något särdeles utmärkande drag, 
som skiljer den från omgifvande granit- eller 
gneissberg. Ofla bildar den större gångformiga 
inlägringar i gneiss, hvilkas sträckning på läng- 
den vanligen löper parallelt med denne sednares 
skiffringsdirection. Bland en mängd andra loca- 
ler förekommer diorit inom Dalarne vid Klens- 
hjttan, Malungarne, Björnbyttan i Grangärdes 
socken; Jonsgårdarne i Tuna socken; "Weslersjö- 
böjden och Seghöjden i Säfsens socken; Kölns- 
berget i Svärdsjö och sjön Skarfven i Folkärna 
socken: i Wermland mellan Sjresjön och Klar- 
elfven i Nodie UUeruds socken; Elgsjöberget , 
Bjurberget, i dalen norr om Kinsjön, alla i södra 
Finskogs kapell och med in växte granater; på 
flera ställen i Rämraens och Nordmarks socknar; 
Qvarnbråten i Wisnums socken; Gåstjern i Gäs- 
borns socken: i Stockholms län vid Ytterby bj 
och mineral brott samt på flere af öarne kring 
Waxholmen; Beateberg i Rö socken; på Werm- 
dön: i Jönköpings län Armboga qvarn i Öl mes t a 
socken; Lekarj^ds kyrka ;Risa by i Eksjö socken; 
mellan Aggarp och Töresiorp i Kulltorps socken; 
Kl ef v a grufva i Alsheda socken: i Calmar län 
Wire qvarn i Döderhults socken; Hägg och Fä- 
sta i Lofta socken ; Brånnehårfva torp i Mörlunda 
socken; Boasjön i Kråksmåla socken; i Bohus län 
på Orousf: i Örebro län Resta by i Ramsbergs 
socken; Wedevågs bruk i Lindes socken: i We- 
