19 
Bland öfriga accorder vill jag endast anföra 
C, Dis\ Ges, som närmast svarar mot 7: 8: 10. 
Det är en ömvändning af accordet O, E, Ais, 
som svarar mot 4: 5: 7 och är väsendtligen 
olika med accordet C, Dis, Ges \ vanliga syste- 
met, alldenstund i det sednare icke ingår stora 
tersen. 
Som förut är nämdt egde Grekerna, utom 
det diatoniska tonsystemet, flera andra systemer, 
der ofta intervaller mindre än halftoner före- 
kommo. Bland dessa, som uppkommo genom ned- 
sänkning af de tvenne medlersta tonerna i hvart 
tétracliord, ansågs det enharmoniska som det för- 
nämsta. Här utgjordes skalan af tvenne fjerde- 
dels toner och en intervall, lika med tvenne 
stora heltoner. Häraf följer, att sväogningstalet 
till de båda första intervallerna tillsammans icke 
utgjorde mera än ^. ff = fjf, ell^r ungefär 
som är betvdli"t mindre än stora balflonens 
svängningstal. Emedan V f?f = 1,0264 eller 
ungefär så inses att här förekom mo betyd- 
ligt mindre intervaller, än i det af mig uppgifna 
tönsystem, der minsta intervallen nära svarar 
mot Jl^. I de öfriga systemer na bildade tonerna 
sins emellan följande intervaller, när heltonen ta- 
ges för enhet: Chroma tonicBum: J^, ^. Chroma 
molle: -I-, i-, Chroma sesqui- alterum: |-, |-, J. 
Diatonum molle: ^, Häraf följer således, att 
då det nyare chromatiska eller duodecimalsystemet 
näruiast öfverensstämmer med Chroma toniceum, så 
öfverensslämmer deremot undevigesimalsystemet 
närmast med Chroma molle, emedan de båda första 
intervallerna här voro tredjedelstoner, hvars mot- 
svarande svängningstal ungefär är Det sed- 
nare systemet kan således, om man så vill, be- 
traktas såsom Grekernas Chroma molle fnllstän- 
