140 
Brödraförsamlingens Gymnasium i Sachsen, der 
den tiden endast sådana ynglingar uppfostrades, 
som bestämdes till församlingens tjenst. Grek- 
lands och Roms vitterhet ansågs i denna skola 
såsom den säkraste grundläggning för den lärda 
bildningen och studerades så uteslutande, att yng- 
lingarne icke ens under fritiramarne ägde till- 
gång till någon Tysk bok, för att ej afvändas 
från den klassiska litteraturen. Platos, Xeno- 
PHONS, Epiktets, Plutarks, Ciceros och Senecas 
filosofiska afhandlingar lästes både off^entligen och 
enskilt af lärjungarne. Från denna undervisnings- 
anstalt förflyttades Brinkman, i sitt adeitonde år 
(1782) till Brödraförsamlingens Högskola i Barby, 
lör att studera teologi och dogmatik, under Seiler, 
och kyrkohistoria, med ledning af Mosheim. Han 
täflade då i dessa studier med den jemnårige, 
sedan så beröuide tänkaren Schleiermacher, h vil- 
ken äfven tillegnat BRiNOfAN sitt frejdade veik 
Rederi uher die Religion. Kärleken för leologiska 
forskningar slocknade aldrig hos Brinkman, och 
ett bland de flera bevisen derpå är den minnes- 
teckning öfver kyrkofadren och orientalisten Ting- 
STADius, h varmed han tog sitt inträde i Svenska 
Akademien. 
Emellertid började han, med mera utvidgade 
äsigler af lifvel, att finna Brödraförsamlingens 
krets nog inskränkt och kände en oemotståndlig 
längtan att se och lära uppfatta äfven den yttre 
verlden. Förvissad, att hans fader ogerna skulle 
tillåta honom öfvergifva den aiuliiga banan, vå- 
gade han ej återvända till fäderneslandet, för att 
söka inträde i Statens tjenst. Han började der- 
före, då han vid upphunnen myndighelålder (1785) 
lemnade Barby, att genomvandra några delar af 
Tyskland, förnämligast for att göra bekantskap 
