146 
^ ägeii U»gs ofver ^^eimar, i hvars snillrika 
hulkiels den uiii^e diplomaten fann på en gini^ 
il€ii 6d9 och den vittra verldens högskola. Här 
lefde han i dai:!i£:t umoänoe med Goethe, ie- 
i,A^"D, ScTiiLT ER och Herder, Samt författarinnorna 
Amalia v. Lmhoff och h u v, Wot.t zoge>'. Med 
alla dessa underliöll han sedan hiefvexling. "På 
han- Iiil.lnini:, sa-jui tankaie och skald, utöfvade 
i s\niieihet: Herder en åtgörande inflytelse. 
De inånga foi jhinJelser , ' som Brixkma>^ öf- 
vetaili N>kie k ny la, alsägo icke blott litterära 
nieddelaiidt^o , men voro iifven af" vis^l (or hans 
ställning säsuiii (i!plon:jat. genom ilen bekantskap, 
som derigen'an I cieddes honom med de. mest 
bildade kretsar i h varje hufvndstad, dei- han lat- 
last lärde känna de ledcinite personerna och deras 
tänkesätt. Pä den (i !en kanske mera, än nu, 
böi'de ilet lill foulrini^ai ne , att i bofvels och 
stalsniäonens saloner se hvarje lands yppersta snil- 
len , och den, som var med dem förbunden, var 
följaktligeji en sjelfskrit ven gäst ätven i kretsar, 
inom h vilka han eljest med svårighet vunnit in- 
träde. Genom bröderna Humboldt och andra äl- 
ilre vännei , s- in han återfann vid sin ankomst 
till Paris, blef Brinkma.x innan kort bekant med 
tle förnämsta af den tidens olYentliga personer, 
hvaribland Lucien och Josef Bonaparte, Talijiy- 
RAND, Benjamin Constant, Sieyés, Garat, Roe- 
derer, Dlpont de ^Nemours, m. ti. I Humboldts 
salon träilaile han äfven de egentligen lärde, så- 
som ^o^^"EY, MniiN, Chémfr, de Gerando, de 
I.A RocHETTE, BiTAUBÉ och ViLToisoN, bvilkens in- 
teressanta föreläsninsjar öfver Pindarus han aldris; 
försummade. ?s'apoieon, då ännu General, blef 
han föreställd på en af institutets sammankom- 
ster. 1 Ambassadören Friherre v. SxAiéi^ hus. 
