skaper tillhöra deii beskrifna liaien, så är äiVeii 
dess Slag beslämdt. 
Aiialjseu omHutar medelst en enda Eqva- 
tion alla ytor af samma ordning. Geometrien 
kan icke undersöka i allmänhet; endast hvart 
slag för sig. Lätom oss nu först undersöka 
tvenne, genom rotering uppkomna ytors af an- 
dra ordningen, skärning, hvilkas axlar skära 
b varan och genererande linier är o Ellipser, 
Roterings-axlarne ah och ac {Fig, i.) ligga allt- 
så i ett och samma, med projectionens, paral- 
lelt plan. — - En serie af puncter, som tillhora 
skärnings-liniens projection, bÖr nu bestämmas. 
— Låt den punct a, uti hvilken roterings-ax- 
larne skära h varandra, bli medelpunct till en 
serie af sphgerer. II var och en af dem skär bå- 
da ytorna uti hvar sin Cirkel, som åter skär 
den andra uti tvenne puncter, hvilka tillhöra 
ytornas skärnings-linie. Denna construction gäl- 
ler för alla genom rotering uppkomna ytor, 
hvilkas axlar skära hvarandra; (dessa ytors ge- 
nererande linier må för öfrigt vara hvilka som 
häldst); ty constructionen grundar sig på den 
allmänna egenskapen af revolutions-solider , att 
hvarje emot axeln vinkelrätt plan, utskär en cir- 
kel på ytan. • — Om vi ikring puncten a be- 
skrifva cirkeln ed e(J! ; så skäres Ellipsoidens, 
hvars axel är ac, meridian (d. v. s. genereran- 
de linie), uti tvenne puncter e och e, och räta 
linien ee utgör projection af den cirkel som 
Sphaern utskär på Ellipsoidens yta. Nämnde 
cirkel skär Ellipsoidens, kring axeln ab, meri- 
dian uti puncterne dd! och dd' utgör projectio- 
iien af den cirkel, som utgör skärningen emel- 
lan denna Ellipsoid och Shaeren. Dessa tvenne 
cirklar, skära hvarandra uti tvenne puncter, 
