8 
hvilka projicieras uti en enda, nemligen ^ hvar- 
est cirklarnes projectioiier eé och dd skära 
hvarandra. Genom dylika constructioner be- 
stämmas alla puncter uti projectionen, samt i 
närvarande fall, de tvenne skiljda grenarne //z/?^' 
och nn, hvaraf den ena kallas ingående krokli- 
nien (^courhe d'entree) och den andra utgående 
kroklinien (courbe de Sortie). 
Då man betraktar kroklinierne mni -och nri 
som projectioner af de tvenne gifna ytornas skär- 
ning ; sä upphöra de i piiacterne m^m n, n h var- 
est de cirklar, hvilka utgöra de gifna ytornas 
skärning med Sphasni , tangera hvarandra. Men 
om projections-linien betraktas i och för sig sjelf , 
så finner man att densamma, såsom varande af 
andra Ordningen, icke i allmänhet slutar i dessa 
puiicter; och medelst fullföljandet af den con- 
struction, hvarigenora projectionens första pun- 
cter blifvit bestämde, ser man lätt att densam- 
ma äfven kan användas till bestämmandet af 
dessa krokliniers sträckning utom nämnde pun- 
cter; hvilken likväl icke hörer till projectionen 
af de gifna ytorne utan till en af någon viss lag 
beroende kroklinea. Om man uppritar cirkeln 
gghh\ uppkomma chorder g^g, h/i y hvilka, ut- 
dragna skära hvarandra i poocten som i 
sjelfva verket tillhör grenen mm oaktadt den- 
samma, hänförd till de tvenne gifna ytornas 
skärning är imaginär, emedan de cirklar, hvil- 
kas projectioner äro gg', M' icke råka hvarandra. 
UndersÖkom nu hvarföre den begagnade 
constructionen , utom gränse - puncterne m, m , 
bestämmer reela puncter af grenen mm\ så sko- 
la vi finna grunden till den continuitets-iag, 
h varunder denna gren af kroklinien imii lyder, 
$!\$Qm kroklinie betraktad. Yi föreställa oss 
