i3 
Jjestämmer puneten af kroklinien mni; kaii så- 
ledes bestämma en punct af den oändliga bå- 
gen 5 om exponenten n bestämmer en i oänd- 
lighet fortsatt construction. 
Likaså, om ytan B förblifver oförändrad 
mider det att den andra ytan Öfvergår till stor- 
leken Ty sådan, att B och T skära livaran uti 
tvenne plana kroklinier , hvilka projiciera sig uti 
tvenne räta linier som må kallas y och mås- 
te ytan B förändras efter serien iS*, S\ S'' &Cc. 
och T efter serien F\ V'* &c. för att be- 
stämma alla puncter af räta linier ne y och d*, 
då S och Vy ö och V\ S'' och V'\ o. s. v. 
skära hvaran; då termerne i dessa serier äro 
underkastade, såsom villkor, ett oföränderligt 
förhållande emellan de genererande Ellipsernes 
axlar. Ytornas och V"- skärning bestämmer 
en puiict af räta liiiien y eller ^, i oändlighet 
utdragen; äfvensom ytornas S^^ och bestäm- 
mer eii punct af bågen 772/72', i oändlighet utdra- 
gen. Men och äro blolt olika beteck- 
ning af en och samma yta, såsom varande grän- 
sen för en och samma ytas förstoringar under 
constant förhållande emellan genererande Ellip- 
sernes axlar i båda serierne. Således falla krok- 
linien mm och räta linien *y eller i oändlig- 
het utdragen, tillsammans. Dessa räta linier 
äro alltså assymptoter till krokliniens tvenne 
grenar mm och iin\ ett villkör, hvars tillfiyl- 
lest-görande utmärker att den ifrågavarande 
skärningens projection är en hyperbel. 
Låtom oss nu uppsöka de villkor, hvarun- 
der skärningens projection är en Parabel eller 
Ellips. Pmicterne m 11 (Fig 2,) utvisa 
skärningarne emellan de tvenne genererande Ef- 
iipserne/0ivars axlar äro ovp ou & oV & oV^* 
