43 
aurea» violse marfe oSorem spirans Michelii 
Kov» Gen. Plant, p, 210. Tab, 89. fig. 3. ^ 
Dessa tvenne Synonymer citeras dock af 
VON Linné uti Flora Lapponica och Species 
Plantarum, ehuru ifrågavarande Byssus sa väl 
uti Flora Lapponica som åtskilliga andra af Lm« 
KÉs Arbeten hänföres till de så kallade Byssi 
pulverulenti, Då Micheli beskrifver och af* 
tecknar sin Byssus såsom trådlik och Jolithus 
Schwenkfeldii? hvilken ymnigt trälFas i Tysk-» 
lands Bergstrakter, äfven hörer till Byssi fila- 
mentosi^ har väl den skilljagtighet, som före- 
kommer emellan Linnés beskrifning och de ci*^ 
tationer han anfört, förefallit Herr Starke min- 
dre lätt att förklara ; men han tror så mycket 
rnindre att Linné kunnat vara okunnig om rätta 
förhållandet, som Linné sjelf uti Öländska Resan 
säger sig känna en från den Svenska mjölartade 
väl skilljd Utländsk art af trådlik beskaffenhet, 
och en sådan struktur hos den allmänna Tyska 
Arten tydeligen kan observeras medelst ett mått* 
ligen förstorande Mikroskop. * — Icke eller kun^ 
de Herr Starke instämma med Prof. Acharixjs 
deruti, att den trådlika strukturen kunnat med 
åldern förvandlas till pulverulent, då de Speci-^ 
mina han sjelf ägde i flera år bibehållit sig tråd- 
lika, • — . Det syntes lionom således mera sanno- 
likt, att det gifves en annan stenmossa, som i 
anseende till luckt och färg liknar den Tyska 
Byssus Jolithus, men som är pulverulent i stäl- 
let för trådlik; för hvilken tanke han äfven häm- 
tade stöd af den omständigheten, att den Nor^ 
diska Jolithus anföres ibland Liclienes Leprosi 
uti Retzii Prodr. Flor. Scand. Ed. 2, hvarest 
densamma tillägges Peltas minutissimas, planae, 
turbinatae, albidae, såsom de mindre tydligt fö* 
