363 
Man skullé kunna lillSgga, att om samniänsJltt- 
iiingen hade den första enkla formeln, borde 
man icke förvänta en så stor rörlighet hos he- 
ståndsdelarne, att de ringaste krafter sammanpa- 
la dem i andra förhållanden, 
4» Svart basisk ättiksjrad kopparoxid. 
Då det lösliga basiska saltet i en utspädd 
solution upphettas, så fäiles ett flockigt lefver- 
brunt ämne, som taget på filtrum, tvättadt och 
torrkadt blir svart och smutsar starkt af sig. 
Det går lätt genom filtrum, och ger en oklar 
vätska, så snart det begynner blifva uttvättadt. 
Låter man också tvättningen länge fortfara, 
så håller det genomgående koppar, och afdun- 
star man vätskan , så lemnar den på glaset en 
tunn, genomskinlig, färglös hinna , lik ett Öfver- 
drag af fernissa. Den utgöres af detta bruna 
salt som varit upplöst i vatten. 
Då det beredes af spanskt grönt eller af 
det olösliga basiska saltet, som kokas med vat- 
ten, så är det lättare att få det genomgående 
klart, men fällningen innehåller då alltid en 
odecomponerad portion af det olösliga gröna 
saltet. 
Detta salt analyserades med barj^thjdrat 
och kopparens utfällning på jern, hvarvid er- 
hölls af loo d. vid -|- 65° torrkadt svart ba- 
siskt salt, 5.6 till 5.7 d. svafvelsjrad barjl samt 
ifrån pr. 6 till 92 5 d. kopparoxid. I ett annat för- 
sök söiiderdelades saltet med svafvelsyra och 
gaf 183.(75 d. svafsyrad kopparoxid = 91 
kopparoxid. Medeltalet af dessa är 92 procent 
kopparoxid, hvars syre är i8.55. 5 6 d. svaf- 
velsyrad baryt svara emot 3.45 d. ättiksj^ra, 
hvars syre är i,i5i; men 1,1 5i J><^ 16 = 18. 4i^^ 
