jerefter att den faiins i tändernes emalj, och jag 
liar sedan ådagalaggt> att den finnes ej allenast 
leri i utan i benen i allttiänhet> och i den ben jord > 
wtn med ammoniak kan fällas ur människans 
^rin» Detta allmännare förekommande af fluss* 
ipatssyran, så väl i den organiska naturen som 
i minerahiket, på ett sätt som stundom gör che« 
tnisten villrådig huru föreningen bör anses * har 
föranledt närvarande arbete. 
1* F lus spat$ syrans föreningar med etectröpöf^ 
6 , sitiva oxider j eller med de egentligen 
så kallade saltbuserna. 
5 Plusspatssyran , den må nu brtrakta^ såsom 
väte*syra, eller såsom en oxiderad syra, ut« 
ffnärker sig framför alla andra kroppar genom 
jin stora mättningscapaciteti som enligt mina 
ildre försök går ända till '^!2*^i,och efter livad 
ag nedanför kommer att anföraj är ännu något 
liögre* Den ger med alkalierna salter, som lö- 
sas i Vatten och som icke kunna erhållas i fast 
form fullt neutrala, utan reagera antingen for 
syra eller alkali, likasom boraxsyrade^ seleUsy» 
jbade, arsenlksyrade och phosphorsyrade saltet** 
Hattar man en upplösning af ett flusspatssyradt 
salt, så att den icke mer reagerar, så får man* 
nA afdunstning, antingen ett surt salt kristallise- 
rad t, och lösningen reagerar alkaliskt, eller om» 
vändt* De flusspatssyrade salter,som jag i denna 
afhandling kallar neutrala, äro de hvari loo d* 
lusspatssyra upptaga en q van ti tet basis, hvar^ 
syre är 74.7^» De med alkalisk basis reagera 
dia för alkali, smaka salt och tillika svägt alka- 
liskt. De med en alkalisk jord till basis åro 
[näst olösliga och sakna derigenom all reaction* 
Med alla alkalierna ger flusspatssyrait sura sal* 
