299 
och med blott genom vidrörrng i torr fbrm , så 
att det icke utan förändring lan förvaras i glas^ 
kärl. Införes saltet i ammoniakgaz, så absorbe- 
rar det hastigt en del af gazen, och blir basiskt. Det 
basiska saltet sönderdelas åter vid sublimation. 
Flusspatssjrad Barjt fås bäst ren då nyss 
fälld,«ännu våt kolsyrad barytjord digereras med 
flusspatssyra iöfverskott,h varvid flusspatssyradba- 
ryt blir olöst; en ringa portion deraf löses i den 
öfversk ju tände syran och erhålles genom dennas 
fördunstning, hvarvid den visar tecken till kri- 
stallisation; men denna quantitet är så ringa, 
att det icke lönar mödan att för dess erhållan- 
de afröka vätskan. Jag har icke kunnat fram-y 
bringa ett surt salt. Torr flusspatssyrad baryt- 
jord fugtad med concentrerad flusspatssyra upp- 
hettar sig stundom och hårdnar till en klump; 
men detta är bevis på närvaro af kiseljord och 
sker icke om jordsaltet och syran äro båda re- 
na, Flusspatssyrad barytjord är något löslig i 
yatten och förminskas derföre beständigt under 
tvättning. Lösningen afsätter under afdunstning 
det upplösta i en finkornig skorpa på kärlets 
botten och på vätskans yta. Jag har icke eller 
erhållit ett basiskt salt af denna jordart. Flus- 
spatssyrad barytjord löses lätt i saltsyra, och ur 
denna upplösning fälles den åter af ammoniak, 
men fällningen innehåller alltid i chemisk före- 
ning saltsyrad baryt. Blandar man en upplös- 
ning af flusspatssyradt natron med saltsyrad ba- 
ryt, så får man en fällning, som är vida lösli- 
^are i vatten än flusspatssyrad baryt ensam; 
den är en förening af en atom saltsyrad baryt 
och en atom flusspatssyrad baryt. Den afsät- 
ter sig, om tvättvattnet afdunstas, i korniga kri- 
_staller. Genom fortsatt tvättning undergår den 
