3oo 
likVäl en partiel sönflerdelning, sä att det som 
stadnar på filtrum hlir beständigt rikare på flus- 
spatssyrad barjt^ eburu det äfven till slut har 
den egenskapen att, efter upplösning, fälla sal- 
petersyrad silfveroxid. Jag analyserade det kor- 
niga salt, som fås genom tvättvattnets afdunst- 
ning. Det förlorade intet i glödgning. roo d. 
-deräf, digererade med utspädd svafvelsyra till 
full decomposition, gåfvo svafvelsj^rad baryt, som 
glödgad vägde 122.4 ^^^^ vätskan fälld med 
salpetersyrad silfveroxid, gaf Sy.SS d, saltsyradt 
*silfver, hvaraf således följer att barytjorden bil- 
dat ett dubbelsalt med två syror, eller en der- 
med likartad kropp, sammansatt af Ba Ch* 4-Ba F, 
Flusspatssyrad Strontianjord erhålles bäst 
på samma sätt som barytsaltet. Den är ganska 
obetydligt löslig i öfverskott af flusspatssyra, 
som grumlas, utan att klarna, af det minsta till- 
skott af kolsyrad strontianjord; men den är till 
en ringa grad lösiig i vatten. 
Flusspatssyrad Kalkjord, Denna förening, 
så väl känd af mineralogerna och så märkvär- 
dig för sina sköna kristaller, som synas vara 
isomorpha med de förut omtalade kali- och na- 
tronsalterne, är utmärkt svår att erhålla i full- 
komligt rent tillstånd. FÖr att artificielt bereda 
detta salt, begagnar man sig af kiselfri flusspats- 
syra, som mättas med nyss fälld och ännu våt 
kolsyrad kalk. I detta tillstånd erhålles saltet 
af samma kornighet, som den kolsyrad e kalken 
har, och kan uttvättas. Om man åter försöker 
att fälla det ur ett neutralt kalksalt med ett neu- 
tralt flusspatssyradt salt, så får man ett gelée, 
som, äfven efter afdunstning och återupplösning, 
behåller sig sådant, och kan icke uttvättas, eme- 
dan det aldeles täpper papperet. Detta gelée 
