333 
Lestär af vatten, öfvermättadt med den sura ga- 
zen; gazen uppfångades och befanns icke inne- 
hålla spar af fri flusspatssjra , emedan glaset 
deraf icke corroderades. I det förra af dessa 
försök återstodo 62.25 d, flusspatssjrad barjt, 
och i det andra 62.26 d. följagtligen var vigten 
af bortgången flusspatssyrad kiseljord 37.74 till 
37.75. 
/3) 100 d. af samma salt sönderdelades med 
concentrerad svafvelsyra; syrans Öfverskott af- 
röktes och massan glödgades, h varefter erhöllos 
82.933 d. svafvelsjrad baryt. Dessa tal Öf ver- 
ensstämma så nära, som det är möjligt att vän- 
ta sig, med det vid natronet fundna förhällan- 
det, att nemligen flusspatssyran håller 3 och ki- 
seljorden 2 gånger basens syre, d. ä. att före- 
ningen består af 3atomer flusspatssyrad barjt och 
3 at. flusspatssyrad kiseljord. Då basen i dessa 
slags salter innehåller 3 atomer syre, består 
föreningen af en atom af dess fluat och 2 at, 
flusspatssyrad kiseljord. 
100 d, fliLSspatssfradt kiselkali^ sönderde- 
lade med svafvelsyra, gåfvo 78.85 d. svafvelsyradt 
kali, svarande emot 42.634 d. kali; hvilkct in- 
stämmer med räkningen efter den anförde formeln. 
100 d, flusspatssjrad kl se I kalk gåfvo med 
svafvelsyra 63.69 d. glödgad gips och lemnade 
efter sträng glödgning i destillationsapparat 36,3 
d. flusspatssyrad kalk. Båda svara emot 26.4 
d. kalk. Detta öfverensstämmer , icke med räk- 
ningen efter formeln, men kalksaltet gaf i de- 
stillation en betydlig portion flytande syra, och 
måste således innehålla kristallvatten. lOO d. 
deraf pulveriserades derföre ganska fint och blan- 
dades mycket väl med 600 d. linrifven och nyss 
glödgad blyoxid, samt betäcktes derqfter med 
