334 
Många af dem innehålla krislallvatten , eti 
och annat fatiscerar. Några innehålla intet che- 
miskt bundet vatten. Vid en högre temperatur 
sönderdelas de alla, den flusspatsyrade kiseljor» 
den bortgår i gasform och neutralt fluat af den 
starkare basen återstår. Innehålla salterna kri- 
stallvatten, så börjar den flusspatssjrade kisel- 
jorden att med detta afskiljas och man får en 
concentrerad liquid kiselhaltig flusspatsyra , som 
afsätter kiseljord då den kommer i beröring med 
vatten. Jag har bestämt vattenhalten i åtskil- 
lige af dessa salter på det sätt, att jag har blandat 
dubbelsaltet med blyoxid i öfverskott och upp- 
hettadt och dervid har bildat sig ett verkligt 
fluosilicat af blyoxid , som qvarhållit både kisel- 
jorden och flusspatssyran och som är utmärkt 
för sin stora lättsmälthet, emedan massan smäl- 
ter innan den glödgar, särdeles om proportio- 
nerna äro någorlunda noga träffade. 
Om dessa dubbelsalter upplösas i vatten 
och försättas med alkali, så söuderdales de. Ur 
de alkaliska salterna afskiljes kiseljorden och ett 
neutralt flusspatssyradt salt bildas med den sy- 
ra, som förut var förenad med kiseljorden. 
Jordsalternes upplösning sönderdelas så att jor- 
dens fluat fälles blandadt eller förenad t med 
iiseljorden, hvars syra stannar i upplösningen. 
De egenteliga jordarternes och metalloxidernes 
salter sönderdelas på det sätt, att flusspatssyran 
stannar i förening med alkalit och kiseljorden 
fäller sig med basen i form af ett silicat, hvari 
kiseljordens syre är 2 gånger basens. Är den af- 
skiljda metalloxiden löslig i ammoniak, så blir 
kiseljorden det oagtadt icke ensam fälld, utan 
förenar med sig en bestämd portion af oxiden; 
jag har likväl icke närmare undersökt de relativa 
