336 
formig flnsspatssyrad kiseljord utvecklas med 
hastighet och fÖi st vid anbragt värme kommer eu 
portion liqvid syra, som hastigt drager fugtig- 
het till sig ur luften. Kalk och Larytsalterne 
sönderdelas icke af svafvelsjra forr än bland-* 
ningen är upphettad ofver -f- ioo°, salpetersyra 
och saltsyra utdriFva syran blott partielt, och 
den liquida kiselhaltiga flusspatssyran utdrifver 
den i sin tour äfvenledes partielt. Men de ba- 
ser h var med hon gÖr svårlösta föreningar tagei* 
hon på våta vägen från dessa syror nästan full-» 
komligt. — 
Fliisspatssyradt kiselkalL Då detta salt 
fälles ur en något utspädd vätska märker mau 
i början icke att den grumlas, men den antager 
ett spel af regnbågens färgor, orsakadt af de af- 
satta saltpartiklarna, som efterhand sjunka och 
frambringa ett hälft genomskinligt lager, sont 
på lika sätt spelar med regnbågens lärgor. Upp- 
taget på filtrum bildar det en gelatinos massa 
och torrkadt är det ett fint, hvitt, for känseln 
lent pulver. Detta salt ar ganska svårlöst i vat- 
ten, men dock icke olösligt och kan således al* 
drig användas till bestämmande af kalits quan-« 
iitet. Det löses något mer i kokhett vatten aii 
i kallt , och om en mättad upplösning deraf 
afdunstas så anskjuter det i små kristaller, sont 
synas vara rhomboedrar, hvilka sträfva att bil- 
da reguliera sexsidiga prismer. Det innehåller 
intet kemiskt bundet vatten och tål en ganska 
sträng hetta utan att sönderdelas. I distillations- 
kärl smälter det vid börjande glödgnuig, kom« 
mer vid ännu högre temperatur i kokning och 
utstöter, under fortsatt kokning, flusspatssjrad 
kiseljord, samt blir sedan mer och mer trög* 
smält 
