34o 
destillationskiirl upphettas, hvatvid Busspatssyrad 
kisel-ammoniak sublimeras. Detta salt är lättlÖst 
i vatten , aiiskjuter under frivillig afdunstning 
1 stora och genomskinliga kristaller, lika dem af 
kalisaltet; men genom deras storlek igenkänner 
man här vida tydligare den rhomboedriska grund- 
figuren och dess tendens att bilda korta secun- 
dära sexsidiga prismer. — Uphettas saltet i de- 
stillationskärl, som utan skada kunna vara af 
glas, så decrepiterar det först något, sublime- 
rar sedan utan föregången smältning och er- 
hålles der vid i en sammanhängande icke kri- 
stallinisk saltmassa. Detta salt sönderdelas af 
ammoniak , som fäller kiseljorden , den silade 
vätskan innehåller likväl kiseljord upplöst som 
vid ny afdunstning, då ammoniak fÖrflyger och 
ett surt salt biidas, upptages af flusspatssyran 
och ger upphof åt en ny portion af dubbelsaltet» 
Då den neutrala, gasfovmiga flusspatssyrade 
kiseljorden blandas med ammoniakgas , så con- 
denseras, efter Gay-Lussåcs och J. Davys försök, 
2 voi. af den sednare mot en af den förra. Man 
fårdervid ett hvitt pulverformigtsalt , som, då det 
aktas för vattnets åtkomst, kan sublimeras oför- 
ändradt. Detta salt hörer aldeies icke till den 
serie jag här omtalar. Det hörer, om man vill 
räkna strängt, knappt till sakernas klass, emedan 
ammoniaken i dessa alltid upptager en atom välc 
till; så t. ex. då chlor eller iod förenas med 
ammoniak till de motsvarande sakerna, så ut- 
vecklas qväfgas, och chlor eller iod förenasmed 
ammonium (^Az H"*). Här sker icke detta, ga- 
serna conuenseras utan återstod och föreningen 
består af en atom flusspatssyrad ammoniak utan 
vatten och en atom afvenledes- vattenfritt ammo- 
niak&ilicat, eller om man heldre vill, af basisk 
