343 
Flusspatssjmd kisel^talk är ett i vatten 
llättlöst salt, som efter afduiistning tildar eu 
g;enomskinlig, gulagtig, gummilili massa, hvilkeu 
utan Jemninsr löses i vatten. 
Flusspatssjrad kisel-lerjord är i vatten 
lättlöst. Afdunstad ger den ett klart , färg- 
löst gelee, som under intorrkning spricker och 
blir gulagtigt, men behåller sig klart. Löses 
åter långsamt, men fullkomligt i vatten. 
Flusspatssjrad kisel-berjlljord löses lätt i 
vatten; afdunstad ger den en klar färglös sjrup, 
som slutligen blir ogenomskinlig och hvit. Var 
saltet upplöst i öfverskott af sjra, så återstår 
det, efter dennas for jagc-^nde, i hvita , hårda styc- 
ken, liknande porcellaine, hvilka lätt lossna från 
metallens yta, då deremot saltet å nyo upplöst 
och afdunstadt är svårt att få löst från kärlet. 
Pöser något då det upphettas till sönderdelning. 
Detta salt smakar sammandragande, icke sött. 
Flusspatssjrad kisel-jtterjord olöslig i 
vatten. Löses i ett öfverskott af syran, men 
blir, då detta afdunstat, åter olösligt. 
Flusspatssjrad kisel-zirkonjord är lättlöst 
i vatten och erhålles vid afdunstning i hvita, 
perlemorglänsande kristaller. Detta salts upp- 
lösning blir genom kokning oklar, men det mesta 
behåller sig q var i upplösningen, 
Flusspatssjrad kisel-zinkoxid fijs då zink 
upplöses i den liqvida syran. Är ganska lätt- 
löst och anskjdter efter stark concentrering i 
prismatiska kristaller, som merendels aro liksi- 
diga tresidiga prismer. Förändras icke i luften. 
Flusspatssjrad kisel-manganoccidul är lätt- 
löst i vatten, anskjnter efter stark concentrering, 
under afsvalning, i långa smala reguliera sexsi- 
diga prismer. Under långsam afdunstning blifva 
