344 
kristallerna väl också sexsidiga prismer, men 
stundom så korrta att de tydligen utvisa pris- 
mets bildning af en rhorahoeder. Saltet är 
färglöst, knappt merkligt dragande åt ametliyst* 
rödt. Sönderdelas i destillationskärl med lem- 
ning af flusspatssyrad, manganoxidul iom behål- 
ler kristallernes form. 
Flusspatssjrad kisel-jernoaciditl beredd genom 
upplösning af jernspån i den liqvida syran och 
saltets afdunstning i öppen luft på ett flått kärl 
af metalliskt jern, anskjuter i blågröna reguliera 
sexsidiga prismer, men i allmänhet är kristalli- 
sationspunkten och den då saltet börjar intorr- 
ka, hvarandra så nära att man har svårt att få 
rediga kristaller, om man ej har stora quanti- 
teter af lösningen. Upplöses saltet ännu en 
gång i vatten och omkristalliseras , så blir det 
blekare till färgen och kristallformen redigare. 
I allmännhet har jag gjort den anmärkning att 
färgade metallsalter af denna klass ^ hafva en 
djupare färg då de anskjuta ur en vätska som 
råder på syra, än då de sedan upplösas i rent 
vatten och omkristalliseras. Detta synes dock 
icke hafva medfört någon förändring i samman- 
sättningen. Flusspatssjrad kisel^jernoxid löses 
i vatten. Lösningen är föga färgad. Afdunstad, 
ger den ett gulagtigt gele'e, som fullt intorkadt 
är en hälft genomskinlig, i köttrödt drngande 
gummilik massa. Löses åter utan sönderdelning 
i vatten. 
Flusspatssjrad kisel^koboltoxid och kisel^ 
nickeloocid äro lättlösta i vatten och anskjuta i 
aldeles lika kristaller med mangan och jern- 
saltets. Kristallerna äro rhomboedrar, som, så 
snarfe de fått tillfälle att förlänga sig, bilda 
